Utredning av psykisk utviklingshemming i straffesaker
![Utredning av psykisk utviklingshemming i straffesaker](/innhold/artikler/habilitering/utredning-av-psykisk-utviklingshemming-i-straffesaker/_/image/0b8faed3-1e0c-44fb-a2b1-497390e33ba0:a36b63324bf022afe257f9fa1f19339e01203ee4/width-780/lover.jpg)
Norske og internasjonale fagmiljø har i de siste 20 årene dokumentert et høyt antall mennesker som dømmes i domstolene og soner straff uten at kunnskap om psykisk utviklingshemming er kjent. Dette skaper et betydelig rettssikkerhetsproblem.
Grense for strafferettslig tilregnelighet
I 2019 trådte endringer i straffeloven som omhandlet grenser for strafferettslig tilregnelighet i kraft. Grensen for hva som regnes som strafferettslig tilregnelig ble med det senket. Det betyr at personer med kognitiv funksjonsevne på et nivå som tidligere ville ha blitt erklært tilregnelige, i dag kan bli kjent utilregnelig.
Strafferetten setter i dag grensen for tilregnelighet ved IQ=60. Straffeutmålingen kan også reduseres dersom en tiltalt har lavere IQ enn 75, noe som etter straffeloven blir beskrevet som lett psykisk utviklingshemming.
Screeningverktøyet HASI
Å identifisere utviklingshemming er en omfattende jobb. Forskningen har imidlertid gitt oss noen sjekklister og screeningverktøy som kan være til hjelp for å begrunne et behov for full utredning.
Professor Susan Hayes utviklet screeningverktøyet HASI for 20 år siden. Dette instrumentet er utforsket og validert også i Norge. Kartleggingen foregår som et intervju med ulike deltester, den har lav brukerterskel og lar seg gjennomføre på 5-10 minutter.
En positiv screeningtest må alltid bli fulgt opp av en grundigere sakkyndig kartlegging.