Personlighetsforstyrrelser i ICD-11 (ROP)
![Personlighetsforstyrrelser i ICD-11 (ROP)](/innhold/artikler/psykisk-helse/psyknytt/personlighetsforstyrrelser-i-icd-11-rop/_/image/efda22be-9d75-4a01-81f0-23af91318947:3116f59ec3e5793d99d249785a92f2e13c267c8a/width-780/psykologCOLOURBOX39764428.jpg)
Av Tore Willy Lie
I mai 2019 godkjente Verdens helseorganisasjon (WHO) en ny versjon av ICD-kodeverket. Blant de store endringene i ICD-11 er retningslinjer for diagnostikk av personlighetsforstyrrelser i kapittelet om psykiske lidelser.
Se videoer om personlighetsforstyrrelser i ICD-11: Bakgrunn og diagnostiske retningslinjer og Klinisk rasjonale og diagnostikk
I ICD-11 har man gått bort fra kategoriene som ble brukt i ICD-10 (og DSM-5). I den nye diagnosemanualen skal man vurdere alvorlighetsgrad (mild, moderat, alvorlig) og hvilke personlighetstrekk som er dysfunksjonelle. De som er kjent med DSM-5, vil se noen likheter med den alternative modellen for personlighetsforstyrrelser som er oppgitt i seksjon 3, for videre utforsking.
Nytt oppsett i ICD-11
Gradering av personlighetsproblemer:
- Ingen personlighetsproblemer.
- Noen personlighetsproblemer. Kun i enkelte sosiale og mellommenneskelige kontekster, men ikke omfattende nok til å sette en diagnose. Imidlertid kan man i ICD-11 kode at dette er av klinisk betydning.
- Mild personlighetsforstyrrelse: Problemer/funksjonssvikt på noen områder av personlighetsfungering.
- Moderat personlighetsforstyrrelse: Omfattende funksjonssvikt på flere områder.
- Alvorlig personlighetsforstyrrelse: Ute at stand til å fungere i relasjoner til venner og familie eller jobb.
Trekkene vurderes innenfor disse domenene:
- Negativ affektivitet
- Sosial tilbaketrukket
- Mangelfull hemming
- Dyssosial (antisosial)
- Anankastisk
I tillegg til trekkene kan man kode «Borderline mønster», som i praksis er borderline personlighetsforstyrrelse. Det var mye diskusjon blant flere internasjonale fagmiljøer både om inkluderingen av dette punktet og endringene av oppsettet fra ICD-10 til ICD-11. For å få mer innsikt i denne prosessen anbefales det å lese en utfyllende artikkel av Tyrer et al (2019).
Individuell trekkprofil
Det nye oppsettet vil gi hver enkelt pasient en individuell trekkprofil. Profilen vil gi et inntrykk av hva personlighetsproblemene dreier seg om, noe som igjen kan gi et bedre utgangspunkt for å tilpasse behandlingen. Utredning av alvorlighetsgrad er det viktigste, fordi det kan si noe om hvor omfattende (mengde og varighet) behandling det er behov for. Les mer om hvordan bruke det nye oppsettet i klinisk praksis: Bach & First, 2018.
Nytt diagnostisk intervju
Det vil i løpet av 2020 bli ferdigstilt et diagnostisk intervju for ICD-11 psykiske lidelser kalt SCII-11 (Structured Clinical Interview for ICD-11). I SCII-11 er personlighetsforstyrrelser ikke inkludert, men det planlegges å utvikle et eget intervju for personlighetsforstyrrelser. Per i dag er det mest relevante diagnostiske intervjuet som er tilgjengelig på norsk SCID-5-AMPD. Dette intervjuet er knyttet til den alternative modellen i DSM-5, og er blant annet brukt i NorAMPD-prosjektet. Det er også oversatt et par andre verktøy som kun er brukt i forskning så langt i Norge, blant annet SASPD for å vurdere alvorlighetsgrad og PID-5 (DSM-5) for å vurdere personlighetstrekk. Det er ikke bestemt når ICD-11 skal tas i bruk i Norge. Direktoratet for e-helse har ansvaret for utvikling og forvaltning av helsefaglige kodeverk i Norge.
Les mer: Personlighetsforstyrrelser i ICD-11 (ROP)
Artikkelen har tidligere vært publisert i nyhetsbloggen PsykNytt.
Les mer om diagnostikk og utredning og personlighetsforstyrr., eller gå til siste nummer av PsykNytt.