Sammenhengen mellom behandlingsfornøydhet og effekt av kognitiv atferdsterapi (Tidsskrift for Norsk psykologforening)
![Sammenhengen mellom behandlingsfornøydhet og effekt av kognitiv atferdsterapi (Tidsskrift for Norsk psykologforening)](/innhold/artikler/psykisk-helse/psyknytt/sammenhengen-mellom-behandlingsfornoydhet-og-effekt-av-kognitiv-atferdsterapi-tidsskrift-for-norsk-psykologforening/_/image/fe490c9d-1799-4665-82d1-939e281dc00c:0b219554a1a66fbe6cc3f3fad887f6db2ec1d77f/width-780/barnepsykologCOLOURBOX17899499.jpg)
Kognitiv atferdsterapi (KAT) er en veldokumentert metode for angstbehandling med barn (James, James, Cowdrey, Soler & Choke, 2015). På gruppenivå rapporterer 60-80 % av barn klinisk signifikant bedring etter manualbasert KAT (Kendall & Peterman, 2015). Behandlingseffekter kan operasjonaliseres på ulike måter, som for eksempel symptomlette, å ikke lenger møte kriteriene for en diagnose (diagnosetap), bedret livskvalitet og/eller bedret funksjon er sentrale utfallsmål. Kliniske forskere har foreslått at behandlingsfornøydhet, definert som i hvor stor grad behandlingstilbudet tilfredsstiller klientens behov og ønsker, også bør måles (Turchik, Karpenko, Ogles, Demireva, & Probst, 2010). Eksempler på klienters behov og ønsker kan være å oppleve mestring, å forstå seg selv og sin situasjon bedre og å få bedre selvbilde.
Studier viser at flertallet av barn og foreldre er fornøyd med psykologisk behandling (Barber, Tischler, & Healy, 2006; Turchik et al., 2010). Nordamerikanske studier har påvist sammenhenger mellom behandlingseffekter og barns og/eller foreldres fornøydhet (Garland, Aarons, Hawley, & Hough, 2003; Garland, Haine, & Boxmeyer, 2007; Kaplan, Busner, Chibnall, & Kang, 2001). Flere studier viser at foreldre er mer fornøyde enn barn, og foreldres fornøydhet er i større grad knyttet til behandlingseffekter enn barns fornøydhet (Barber et al., 2006; Biering, 2010; Turchik et al., 2010). Barns fornøydhet har også vist seg å henge sammen med barnets motivasjon for behandling, og barnets vurdering av allianse med terapeuten (Fjermestad et al., 2019).
Artikkelen har tidligere vært publisert i nyhetsbloggen PsykNytt.
Les mer om barn og ungdom og psykoterapi, eller gå til siste nummer av PsykNytt.