Nasjonal veileder for nødnett i helsetjenesten - nivå 2-prosedyre
Innledning
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Nødnett er et felles radionettverk for nødetatene og aktører som samarbeider tett med nødetatene, som eier eller er operatør av kritisk infrastruktur, som har ansvar for viktige samfunnstjenester og statlige eller kommunale virksomheter som har et ansvar innenfor beredskap.
Nødnett skal gi et tryggere og mindre sårbart samfunn gjennom sikrere og bedre kommunikasjon for nød- og beredskapsaktører.
1.1 Formål
Veilederen skal legge grunnlag for bruk av et landsdekkende organisatorisk og kommunikasjonsteknisk system for varsling og håndtering av henvendelser om behov for akuttmedisinsk hjelp og kommunikasjon innen helse- og omsorgstjenesten, og med andre nødetater og samvirkeaktører.
1.1 Formål
Veilederen skal legge grunnlag for bruk av et landsdekkende organisatorisk og kommunikasjonsteknisk system for varsling og håndtering av henvendelser om behov for akuttmedisinsk hjelp og kommunikasjon innen helse- og omsorgstjenesten, og med andre nødetater og samvirkeaktører.
1.2 Målgruppe
Målgruppe for veilederen er alle brukere av Nødnett i regionale helseforetak (RHF), helseforetak (HF) og kommuner, og de som har ansvar for planlegging, organisering og drift av medisinsk nødmeldetjeneste, og andre brukere av Nødnett som yter tjenester etter avtale med kommuner eller regionale helseforetak. Veilederen skal også være kjent for personell som utvikler prosedyrer og sørger for opplæring i bruk av Nødnett.
1.2 Målgruppe
Målgruppe for veilederen er alle brukere av Nødnett i regionale helseforetak (RHF), helseforetak (HF) og kommuner, og de som har ansvar for planlegging, organisering og drift av medisinsk nødmeldetjeneste, og andre brukere av Nødnett som yter tjenester etter avtale med kommuner eller regionale helseforetak. Veilederen skal også være kjent for personell som utvikler prosedyrer og sørger for opplæring i bruk av Nødnett.
1.3 Forvaltningsansvar
Forskrift om krav til og organisering av kommunal legevaktordning, ambulansetjeneste, medisinsk nødmeldetjeneste mv. (akuttmedisinforskriften) § § (lovdata.no)) gir Helsedirektoratet hjemmel til å fastsette nødvendige krav til bruk av kommunikasjonsteknisk utstyr.
Helsedirektoratets faglige retningslinjer og veiledere er ikke rettslig bindende for tjenesteyterne, men beskriver nasjonale helsemyndigheters oppfatning av for eksempel hva som er god faglig praksis, hvordan relevant regelverk skal tolkes, og hvilke prioriteringer mv. som er i samsvar med vedtatt politikk på helse- og omsorgstjenesteområdet.
I situasjoner der helsepersonell velger løsninger som i vesentlig grad avviker fra gitte anbefalinger, bør dette dokumenteres. En bør også være forberedt på å begrunne sine valg i eventuelle klagesaker eller ved tilsyn.
1.3 Forvaltningsansvar
Forskrift om krav til og organisering av kommunal legevaktordning, ambulansetjeneste, medisinsk nødmeldetjeneste mv. (akuttmedisinforskriften) § § (lovdata.no)) gir Helsedirektoratet hjemmel til å fastsette nødvendige krav til bruk av kommunikasjonsteknisk utstyr.
Helsedirektoratets faglige retningslinjer og veiledere er ikke rettslig bindende for tjenesteyterne, men beskriver nasjonale helsemyndigheters oppfatning av for eksempel hva som er god faglig praksis, hvordan relevant regelverk skal tolkes, og hvilke prioriteringer mv. som er i samsvar med vedtatt politikk på helse- og omsorgstjenesteområdet.
I situasjoner der helsepersonell velger løsninger som i vesentlig grad avviker fra gitte anbefalinger, bør dette dokumenteres. En bør også være forberedt på å begrunne sine valg i eventuelle klagesaker eller ved tilsyn.
Prosedyrenivåer
2.2 Felles sambandsreglement for Nødnett (nivå 1 prosedyre)
Felles sambandsreglement for Nødnett (nodnett.no) skal sikre nødvendig kommunikasjon ved internt og eksternt samvirke i Nødnett, gjennom entydige prosedyrer og rutiner for kommunikasjon mellom nødnettbrukere. Nødetatene og beredskapsaktører skal planlegge sine operative prosedyrer med forankring i felles sambandsreglement. Øvrige samvirkeaktører må i sine respektive reglement forholde seg til bestemmelser beskrevet i felles sambandsreglement når de samhandler med nødetatene.
Politidirektoratet (POD) har forvaltningsmessig ansvar for "Felles sambandsreglement for Nødnett". Reglementet er utarbeidet i samarbeid med Helsedirektoratet, DSB, Forsvaret og Hovedredningssentralene (HRS).
2.2 Felles sambandsreglement for Nødnett (nivå 1 prosedyre)
Felles sambandsreglement for Nødnett (nodnett.no) skal sikre nødvendig kommunikasjon ved internt og eksternt samvirke i Nødnett, gjennom entydige prosedyrer og rutiner for kommunikasjon mellom nødnettbrukere. Nødetatene og beredskapsaktører skal planlegge sine operative prosedyrer med forankring i felles sambandsreglement. Øvrige samvirkeaktører må i sine respektive reglement forholde seg til bestemmelser beskrevet i felles sambandsreglement når de samhandler med nødetatene.
Politidirektoratet (POD) har forvaltningsmessig ansvar for "Felles sambandsreglement for Nødnett". Reglementet er utarbeidet i samarbeid med Helsedirektoratet, DSB, Forsvaret og Hovedredningssentralene (HRS).
2.3 Nasjonal veileder for nødnett i helsetjenesten (nivå 2 prosedyre)
Denne veilederen skal være et verktøy for god samhandling mellom de akuttmedisinske tjenestene ved at de skal kunne kommunisere internt og på tvers av etablerte kommune-, region- og helseforetaksgrenser i et felles, lukket, enhetlig og landsdekkende kommunikasjonsnett. Regionale/lokale prosedyrer for bruk av Nødnett i akuttmedisinsk beredskap skal utarbeides innenfor rammen av denne veilederen.
2.3 Nasjonal veileder for nødnett i helsetjenesten (nivå 2 prosedyre)
Denne veilederen skal være et verktøy for god samhandling mellom de akuttmedisinske tjenestene ved at de skal kunne kommunisere internt og på tvers av etablerte kommune-, region- og helseforetaksgrenser i et felles, lukket, enhetlig og landsdekkende kommunikasjonsnett. Regionale/lokale prosedyrer for bruk av Nødnett i akuttmedisinsk beredskap skal utarbeides innenfor rammen av denne veilederen.
2.4 Regionale/lokale prosedyrer (nivå 3 prosedyre)
Prosedyrer gjelder for samhandling på regionalt/lokalt nivå. Ansvaret for å utarbeide og vedlikeholde regionale/lokale prosedyrer (nivå 3 prosedyre) ligger til regionale helseforetak, helseforetak og kommuner.
2.4 Regionale/lokale prosedyrer (nivå 3 prosedyre)
Prosedyrer gjelder for samhandling på regionalt/lokalt nivå. Ansvaret for å utarbeide og vedlikeholde regionale/lokale prosedyrer (nivå 3 prosedyre) ligger til regionale helseforetak, helseforetak og kommuner.
Roller og ansvar
3.1 Rettslig utgangspunkt
Ansvar for akuttmedisinsk beredskap og medisinsk nødmeldetjeneste er regulert i Lov om spesialisthelsetjenesten m.m. (spesialisthelsetjenesteloven) § 2-1a og Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester m.m. (helse- og omsorgstjenesteloven) § 3-2 (Lovdata.no). Ansvaret for tjenestene er lagt både til de regionale helseforetakene og kommunene sitt sørge-for-ansvar.
Det er øverste leders ansvar at alle pasienter mottar trygge og forsvarlige tjenester. Ansvars- og oppgavefordeling må forankres tydelig i organisasjonen. Alle må være kjent med hvilke oppgaver de selv har, i tillegg skal de ha tilstrekkelig kunnskap om andres relevante ansvar og oppgaver og hvem som har myndighet til å ta beslutninger. Lov om helsepersonell m.v. (helsepersonelloven) § 16 (Lovdata.no) pålegger virksomhet som yter helse- og omsorgstjenester å organisere seg slik at helsepersonellet gis handlefrihet til å overholde sine lovpålagte plikter, det vil si plikter som følger av helsepersonelloven og av andre lover og forskrifter.
Bestemmelsen medfører i praksis at virksomheten skal sørge for tilstrekkelige personal-ressurser med nødvendige kvalifikasjoner, tilstrekkelig og adekvat utstyr, tydelig fordeling av ansvar, oppgaver og myndighet, nødvendige instrukser, rutiner og prosedyrer for de ulike oppgavene m.v., det vil si organisatoriske elementer som tilrettelegger for at helsepersonell kan utføre sine oppgaver i tråd med lovpålagte plikter og faglig forsvarlighet. Bestemmelsen må ses i sammenheng med Forskrift om ledelse og kvalitetsforbedring i helse- og omsorgstjenesten. Helsedirektoratet har utgitt en veileder til forskriften (IS-2620). Veilederen handler om hvordan ledere i helse- og omsorgstjenesten kan forstå og etterleve krav i forskriften.
Det enkelte helsepersonell har også en plikt til å opptre i samsvar med de til enhver tid gjeldende faglige normer og lovbestemte krav til yrkesutøvelsen. I dette ligger blant annet forventning om at nasjonale veiledere og retningslinjer følges.
3.1 Rettslig utgangspunkt
Ansvar for akuttmedisinsk beredskap og medisinsk nødmeldetjeneste er regulert i Lov om spesialisthelsetjenesten m.m. (spesialisthelsetjenesteloven) § 2-1a og Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester m.m. (helse- og omsorgstjenesteloven) § 3-2 (Lovdata.no). Ansvaret for tjenestene er lagt både til de regionale helseforetakene og kommunene sitt sørge-for-ansvar.
Det er øverste leders ansvar at alle pasienter mottar trygge og forsvarlige tjenester. Ansvars- og oppgavefordeling må forankres tydelig i organisasjonen. Alle må være kjent med hvilke oppgaver de selv har, i tillegg skal de ha tilstrekkelig kunnskap om andres relevante ansvar og oppgaver og hvem som har myndighet til å ta beslutninger. Lov om helsepersonell m.v. (helsepersonelloven) § 16 (Lovdata.no) pålegger virksomhet som yter helse- og omsorgstjenester å organisere seg slik at helsepersonellet gis handlefrihet til å overholde sine lovpålagte plikter, det vil si plikter som følger av helsepersonelloven og av andre lover og forskrifter.
Bestemmelsen medfører i praksis at virksomheten skal sørge for tilstrekkelige personal-ressurser med nødvendige kvalifikasjoner, tilstrekkelig og adekvat utstyr, tydelig fordeling av ansvar, oppgaver og myndighet, nødvendige instrukser, rutiner og prosedyrer for de ulike oppgavene m.v., det vil si organisatoriske elementer som tilrettelegger for at helsepersonell kan utføre sine oppgaver i tråd med lovpålagte plikter og faglig forsvarlighet. Bestemmelsen må ses i sammenheng med Forskrift om ledelse og kvalitetsforbedring i helse- og omsorgstjenesten. Helsedirektoratet har utgitt en veileder til forskriften (IS-2620). Veilederen handler om hvordan ledere i helse- og omsorgstjenesten kan forstå og etterleve krav i forskriften.
Det enkelte helsepersonell har også en plikt til å opptre i samsvar med de til enhver tid gjeldende faglige normer og lovbestemte krav til yrkesutøvelsen. I dette ligger blant annet forventning om at nasjonale veiledere og retningslinjer følges.
3.2 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB)
Nødnett eies, driftes og forvaltes av DSB på vegne av Justis- og beredskapsdepartementet. DSB ivaretar dette ved å godkjenne endringer i utstyret som brukes i tilknytning til Nødnett, og regulerer dette gjennom rammeavtaler, typegodkjenninger og programmerings- og endringsrutiner.
3.2 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB)
Nødnett eies, driftes og forvaltes av DSB på vegne av Justis- og beredskapsdepartementet. DSB ivaretar dette ved å godkjenne endringer i utstyret som brukes i tilknytning til Nødnett, og regulerer dette gjennom rammeavtaler, typegodkjenninger og programmerings- og endringsrutiner.
3.3 Helsedirektoratet
Sist faglig oppdatert: 11.09.2023
Helsedirektoratet forvalter Forskrift om krav til og organisering av kommunal legevaktordning, ambulansetjeneste, medisinsk nødmeldetjeneste mv. (akuttmedisinforskriften) (Lovdata.no) på vegne av Helse- og omsorgsdepartementet (HOD).
Akuttmedisinforskriften stiller krav til bruk av Nødnett i helsetjenesten. For å sikre at alle deler av helse- og omsorgstjenesten som er en del av den akuttmedisinske beredskapen skal kunne kommunisere på en forsvarlig og sikker måte i et landsdekkende kommunikasjonsnett kan Helsedirektoratet fastsette nødvendige krav til teknisk organisering, bruk og vedlikehold av det kommunikasjonstekniske utstyret, kravspesifikasjoner, kommunikasjonsprotokoller, grensesnitt for slikt utstyr og krav til opplæring i bruk av utstyret.
3.3 Helsedirektoratet
Sist faglig oppdatert: 11.09.2023
Helsedirektoratet forvalter Forskrift om krav til og organisering av kommunal legevaktordning, ambulansetjeneste, medisinsk nødmeldetjeneste mv. (akuttmedisinforskriften) (Lovdata.no) på vegne av Helse- og omsorgsdepartementet (HOD).
Akuttmedisinforskriften stiller krav til bruk av Nødnett i helsetjenesten. For å sikre at alle deler av helse- og omsorgstjenesten som er en del av den akuttmedisinske beredskapen skal kunne kommunisere på en forsvarlig og sikker måte i et landsdekkende kommunikasjonsnett kan Helsedirektoratet fastsette nødvendige krav til teknisk organisering, bruk og vedlikehold av det kommunikasjonstekniske utstyret, kravspesifikasjoner, kommunikasjonsprotokoller, grensesnitt for slikt utstyr og krav til opplæring i bruk av utstyret.
3.4 Regionale helseforetak, helseforetak og kommuner
Sist faglig oppdatert: 11.09.2023
Regionale helseforetak, helseforetak og kommuner har ansvar for;
- At virksomhetenes bruk av Nødnett er i tråd med lov og forskrift.
- Ha kommunikasjonsberedskap og nødvendig kommunikasjonsutstyr knyttet til et felles, lukket, enhetlig og landsdekkende kommunikasjonsnett for helsepersonell i akuttmedisinsk beredskap.
- Sikre og kunne dokumentere at kommunikasjonsteknisk utstyr som inngår i deres kommunikasjonsberedskap, opplæring i bruken av utstyret, organisering, bruk, drift og vedlikehold av utstyret til enhver tid tilfredsstiller krav fastsatt av Helsedirektoratet.
- Samordning av prosedyrer for kommunikasjonen mellom legevaktsentralen, den kommunale legevaktordningen, AMK-sentralen og øvrige akuttmedisinske tjenester.
- Sikre at prosedyrene er kjent for alle som skal følge rutinene som er beskrevet, jf. Forskrift om ledelse og kvalitetsforbedring i helse- og omsorgstjenesten (Lovdata.no).
3.4 Regionale helseforetak, helseforetak og kommuner
Sist faglig oppdatert: 11.09.2023
Regionale helseforetak, helseforetak og kommuner har ansvar for;
- At virksomhetenes bruk av Nødnett er i tråd med lov og forskrift.
- Ha kommunikasjonsberedskap og nødvendig kommunikasjonsutstyr knyttet til et felles, lukket, enhetlig og landsdekkende kommunikasjonsnett for helsepersonell i akuttmedisinsk beredskap.
- Sikre og kunne dokumentere at kommunikasjonsteknisk utstyr som inngår i deres kommunikasjonsberedskap, opplæring i bruken av utstyret, organisering, bruk, drift og vedlikehold av utstyret til enhver tid tilfredsstiller krav fastsatt av Helsedirektoratet.
- Samordning av prosedyrer for kommunikasjonen mellom legevaktsentralen, den kommunale legevaktordningen, AMK-sentralen og øvrige akuttmedisinske tjenester.
- Sikre at prosedyrene er kjent for alle som skal følge rutinene som er beskrevet, jf. Forskrift om ledelse og kvalitetsforbedring i helse- og omsorgstjenesten (Lovdata.no).
3.5 Helsetjenestens driftsorganisasjon for nødnett HF (HDO)
HDO eies av de fire regionale helseforetakene, og eier og forvalter kontrollromsløsningen og radioterminaler tilknyttet Nødnett i helse- og omsorgstjenesten.
HDO er ansvarlig for drift og brukerstøtte av kontrollromsløsninger og radioterminaler tilknyttet Nødnett. Se eget kapittel om driftsstøtte.
3.5 Helsetjenestens driftsorganisasjon for nødnett HF (HDO)
HDO eies av de fire regionale helseforetakene, og eier og forvalter kontrollromsløsningen og radioterminaler tilknyttet Nødnett i helse- og omsorgstjenesten.
HDO er ansvarlig for drift og brukerstøtte av kontrollromsløsninger og radioterminaler tilknyttet Nødnett. Se eget kapittel om driftsstøtte.
3.6 Nødnettbrukerens ansvar
Brukere av Nødnett har ansvar for å påse at nødnettsystemet og dets komponenter brukes, oppbevares og behandles i tråd med overordnede avtaler, reglementer og prosedyrer. Feil og avvik skal rapporteres i henhold til virksomhetens egne rutiner for avvikshåndtering og internkontroll.
3.6 Nødnettbrukerens ansvar
Brukere av Nødnett har ansvar for å påse at nødnettsystemet og dets komponenter brukes, oppbevares og behandles i tråd med overordnede avtaler, reglementer og prosedyrer. Feil og avvik skal rapporteres i henhold til virksomhetens egne rutiner for avvikshåndtering og internkontroll.
Sambandsstruktur
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Sambandsstrukturen omfatter all parametersetting i radionettet og i radioterminaler, blant annet talegruppeoppsett, nummerplaner og radionavn (alias) - men omfatter ikke dekning og kapasitet. I tillegg beskrives konfigurasjon av tjenester for hver etat, slik som sikkerhetsalarm og posisjonering.
Kommunikasjon i talegrupper er den viktigste funksjonen i nødnettet. Nødetatene har egne talegrupper for intern bruk. I tillegg er det etablert talegrupper for kommunikasjon mellom nødetatene og mellom nødetatene og andre samvirkeaktører.
Felles talegrupper
Sist faglig oppdatert: 11.10.2023
For å samordne felles innsats mellom nødetatene, og mellom nødetatene og andre beredskapsaktører er det opprettet felles talegrupper. Navnet på felles talegrupper innledes med nummeret til politidistriktet brukergruppen tilhører. Politidistriktene har følgende nummerering;
- 01 Oslo
- 02 Øst
- 03 Innlandet
- 04 Sør-Øst
- 05 Agder
- 06 Rogaland
- 07 Vest
- 08 Møre og Romsdal
- 09 Trøndelag
- 10 Nordland
- 11 Troms
- 12 Finnmark
Nedenfor følger en kort beskrivelse av de mest brukte felles talegruppene. I eksemplene er politi-distriktsnummer erstattet med "xx".
4.1.1 BAPS-talegrupper
Ved samhandling der kun nødetatene deltar, benyttes politidistriktets BAPS-talegrupper (Brann-Akuttmedisin-Politi-Samvirke). Talegruppene forvaltes av Politiet.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
xx-BAPS-1 til 9 | Politiets operasjonssentral beslutter hvilken BAPS-talegruppe som skal benyttes til hendelsen. BAPS-talegruppene kan også benyttes når AMK-sentraler kun har behov for å kommunisere med Brann. I slike tilfeller må AMK-sentraler avklare bruken med politiets operasjonssentral på forhånd. | Politidistrikt |
4.1.1 BAPS-talegrupper
Ved samhandling der kun nødetatene deltar, benyttes politidistriktets BAPS-talegrupper (Brann-Akuttmedisin-Politi-Samvirke). Talegruppene forvaltes av Politiet.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
xx-BAPS-1 til 9 | Politiets operasjonssentral beslutter hvilken BAPS-talegruppe som skal benyttes til hendelsen. BAPS-talegruppene kan også benyttes når AMK-sentraler kun har behov for å kommunisere med Brann. I slike tilfeller må AMK-sentraler avklare bruken med politiets operasjonssentral på forhånd. | Politidistrikt |
4.1.2 SAMVIRKE-talegrupper
SAMVIRKE-talegruppene er ment brukt ved hendelser som ikke er definert som redningsaksjoner, når aktører utover nødetatene skal samvirke. Talegruppene forvaltes av Politiet.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
xx-SAMV-1 til 5 | Ved samhandling der nødetatene og andre beredskapsbrukere deltar, benyttes politidistriktets SAMVIRKE-talegrupper. Politiets operasjonssentral beslutter hvilken SAMVIRKE-talegruppe som skal benyttes til hendelsen. SAMVIRKE-talegruppene kan også benyttes når AMK-sentraler har behov for å kommunisere med andre beredskapsbrukere som for eksempel organisasjonene i FORF (Frivillige organisasjoners redningsfaglige forum) eller Forsvaret. I slike tilfeller må AMK-sentralen avklare bruken med politiets operasjonssentral på forhånd. | Nasjonal |
xx-SAMV-A1 og A2 | SAMVIRKE-ALLE-talegrupper kan benyttes når det er behov for å kommunisere med brukere som ikke er nødetats- eller beredskapsbrukere. | Nasjonal |
4.1.2 SAMVIRKE-talegrupper
SAMVIRKE-talegruppene er ment brukt ved hendelser som ikke er definert som redningsaksjoner, når aktører utover nødetatene skal samvirke. Talegruppene forvaltes av Politiet.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
xx-SAMV-1 til 5 | Ved samhandling der nødetatene og andre beredskapsbrukere deltar, benyttes politidistriktets SAMVIRKE-talegrupper. Politiets operasjonssentral beslutter hvilken SAMVIRKE-talegruppe som skal benyttes til hendelsen. SAMVIRKE-talegruppene kan også benyttes når AMK-sentraler har behov for å kommunisere med andre beredskapsbrukere som for eksempel organisasjonene i FORF (Frivillige organisasjoners redningsfaglige forum) eller Forsvaret. I slike tilfeller må AMK-sentralen avklare bruken med politiets operasjonssentral på forhånd. | Nasjonal |
xx-SAMV-A1 og A2 | SAMVIRKE-ALLE-talegrupper kan benyttes når det er behov for å kommunisere med brukere som ikke er nødetats- eller beredskapsbrukere. | Nasjonal |
4.1.3 SAR-talegrupper
SAR-talegrupper (Search and Rescue) benyttes ved samhandling mellom beredskapsbrukere i forbindelse med redningsaksjoner. SAR-talegruppene forvaltes av HRS.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
xx-SAR-1 til 4 | Benyttes til søk og redning i i aktuelt politidistrikt. Politiets operasjonssentral eller Hovedredningssentralen (HRS) beslutter hvilken SAR-talegruppe som skal benyttes. | Nasjonal |
SAR 04-19 *) | Benyttes under søk og redning for særskilte behov nasjonalt eller for IL-KO. | Nasjonal |
SAR-SJØ-1 | Benyttes under søk og redningsaksjoner i Indre Oslofjord | Nasjonal |
SAR-SJØ-2 | Benyttes under søk og redningsaksjoner i Ytre Oslofjord | Nasjonal |
Skillet mellom Indre og Ytre Oslofjord går ved Drøbaksundet, sundet der fjorden "smalner" mellom Drøbak og Hurumlandet.
Bruken av SAR-talegrupper stiller høye krav til radiodisiplin fra alle ressurser i varslings-/ utrykningsfasen. Kun tidskritisk informasjon skal formidles i denne fasen.
*) Helsetjenesten har ikke tilgang til SAR-01 til 03 (selv om de er synlige i radioterminalene), da talegruppene er beskyttet for bruk til særskilte behov definert og administrert av HRS.
4.1.3 SAR-talegrupper
SAR-talegrupper (Search and Rescue) benyttes ved samhandling mellom beredskapsbrukere i forbindelse med redningsaksjoner. SAR-talegruppene forvaltes av HRS.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
xx-SAR-1 til 4 | Benyttes til søk og redning i i aktuelt politidistrikt. Politiets operasjonssentral eller Hovedredningssentralen (HRS) beslutter hvilken SAR-talegruppe som skal benyttes. | Nasjonal |
SAR 04-19 *) | Benyttes under søk og redning for særskilte behov nasjonalt eller for IL-KO. | Nasjonal |
SAR-SJØ-1 | Benyttes under søk og redningsaksjoner i Indre Oslofjord | Nasjonal |
SAR-SJØ-2 | Benyttes under søk og redningsaksjoner i Ytre Oslofjord | Nasjonal |
Skillet mellom Indre og Ytre Oslofjord går ved Drøbaksundet, sundet der fjorden "smalner" mellom Drøbak og Hurumlandet.
Bruken av SAR-talegrupper stiller høye krav til radiodisiplin fra alle ressurser i varslings-/ utrykningsfasen. Kun tidskritisk informasjon skal formidles i denne fasen.
*) Helsetjenesten har ikke tilgang til SAR-01 til 03 (selv om de er synlige i radioterminalene), da talegruppene er beskyttet for bruk til særskilte behov definert og administrert av HRS.
4.1.4 FELLES-talegrupper
Kan benyttes for kommunikasjon mellom nødnettbrukere der andre felles talegrupper ikke er tilgjengelige eller egnet. FELLES-talegruppene forvaltes av DSB.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
FELLES-1 til 5 | Brukere som vil benytte FELLES-talegrupper skal selv kontrollere at talegruppen ikke allerede er tatt i bruk av andre. Dersom talegruppen er ledig, kan den tas i bruk i den perioden det er nødvendig. | Nasjonal |
4.1.4 FELLES-talegrupper
Kan benyttes for kommunikasjon mellom nødnettbrukere der andre felles talegrupper ikke er tilgjengelige eller egnet. FELLES-talegruppene forvaltes av DSB.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
FELLES-1 til 5 | Brukere som vil benytte FELLES-talegrupper skal selv kontrollere at talegruppen ikke allerede er tatt i bruk av andre. Dersom talegruppen er ledig, kan den tas i bruk i den perioden det er nødvendig. | Nasjonal |
4.1.5 BEREDSKAP-talegrupper
Talegruppene forvaltes av politiet.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
BEREDSKAP-1 til 5 | Talegruppene er egnet brukt for hendelser som pågår på tvers av politidistrikter. Bruk av talegruppene skal klareres med politiets operasjonssentraler i distriktet talegruppen skal brukes. | Nasjonal |
4.1.5 BEREDSKAP-talegrupper
Talegruppene forvaltes av politiet.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
BEREDSKAP-1 til 5 | Talegruppene er egnet brukt for hendelser som pågår på tvers av politidistrikter. Bruk av talegruppene skal klareres med politiets operasjonssentraler i distriktet talegruppen skal brukes. | Nasjonal |
4.1.6 11x-talegrupper
Tilgang til 11x-talegrupper er forbeholdt nødetatenes 11x-sentraler og kan benyttes når 11x-sentralene i et politidistrikt har behov for rask og sikker kommunikasjon som ikke involverer radioterminalbrukere.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Navn]-11X | 11x-talegrupper, kan alternativt brukes til tverrvarsling/trippelvarsling. AMK-sentralen skal lytte i talegruppen(e) for politidistrikt i eget område. ([Navn] = Forkortelse for politidistriktets navn). | Politidistrikt |
4.1.6 11x-talegrupper
Tilgang til 11x-talegrupper er forbeholdt nødetatenes 11x-sentraler og kan benyttes når 11x-sentralene i et politidistrikt har behov for rask og sikker kommunikasjon som ikke involverer radioterminalbrukere.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Navn]-11X | 11x-talegrupper, kan alternativt brukes til tverrvarsling/trippelvarsling. AMK-sentralen skal lytte i talegruppen(e) for politidistrikt i eget område. ([Navn] = Forkortelse for politidistriktets navn). | Politidistrikt |
4.1.7 ANROP-talegrupper
Anrop-talegruppene kan benyttes for taleanrop til hhv. HRS Sør-Norge, HRS Nord-Norge og politiets operasjonssentral pr. politidistrikt.
Talegruppen skal kun benyttes til å etablere kontakt for å avtale videre kommunikasjon på egnet talegruppe. Det skal ikke håndteres hendelser i ANROP-talegruppene.
Bruk av talegruppene skal begrenses til det strengt nødvendige.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
HRS-SN-ANROP
| Nødnettbrukere kan initiere kontakt med HRS Sør-Norge (Sola) i denne talegruppen, dersom ordinære kontaktmuligheter er utilgjengelige. | Nasjonal |
HRS-NN-ANROP | Nødnettbrukere kan initiere kontakt med HRS Nord-Norge (Bodø) i denne talegruppen, dersom ordinære kontaktmuligheter er utilgjengelige. | Nasjonal |
2xx-ANROP | Nødnettbrukere kan initiere kontakt med politiets operasjonssentral i denne talegruppen, men kun dersom ordinære kontaktmuligheter er utilgjengelige. (xx = politidistriktsnummer) | Politidistrikt |
4.1.7 ANROP-talegrupper
Anrop-talegruppene kan benyttes for taleanrop til hhv. HRS Sør-Norge, HRS Nord-Norge og politiets operasjonssentral pr. politidistrikt.
Talegruppen skal kun benyttes til å etablere kontakt for å avtale videre kommunikasjon på egnet talegruppe. Det skal ikke håndteres hendelser i ANROP-talegruppene.
Bruk av talegruppene skal begrenses til det strengt nødvendige.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
HRS-SN-ANROP
| Nødnettbrukere kan initiere kontakt med HRS Sør-Norge (Sola) i denne talegruppen, dersom ordinære kontaktmuligheter er utilgjengelige. | Nasjonal |
HRS-NN-ANROP | Nødnettbrukere kan initiere kontakt med HRS Nord-Norge (Bodø) i denne talegruppen, dersom ordinære kontaktmuligheter er utilgjengelige. | Nasjonal |
2xx-ANROP | Nødnettbrukere kan initiere kontakt med politiets operasjonssentral i denne talegruppen, men kun dersom ordinære kontaktmuligheter er utilgjengelige. (xx = politidistriktsnummer) | Politidistrikt |
4.1.8 EVENT-talegrupper
Talegruppene eies og forvaltes av DSB og kan lånes ut for en tidsperiode.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
EVENT-1 til 60 | Talegruppene er ment brukt ved planlagte aktiviteter hvor en brukerorganisasjon har behov for deling av informasjon internt og eksternt. EVENT-talegruppene kan også understøtte et samhandlingsbehov med andre aktører i Nødnett, om dette formålet ikke dekkes av andre felles talegrupper. | Nasjonal |
4.1.8 EVENT-talegrupper
Talegruppene eies og forvaltes av DSB og kan lånes ut for en tidsperiode.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
EVENT-1 til 60 | Talegruppene er ment brukt ved planlagte aktiviteter hvor en brukerorganisasjon har behov for deling av informasjon internt og eksternt. EVENT-talegruppene kan også understøtte et samhandlingsbehov med andre aktører i Nødnett, om dette formålet ikke dekkes av andre felles talegrupper. | Nasjonal |
4.1.9 Fylkeskommunale talegrupper
Talegruppene eies av DSB og forvaltes av Statsforvalteren pr. embete.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
FY-[navn]-A1 til A3 | Talegruppene er ment brukt ved hendelser der Statsforvalteren, fylkeskommune eller kommune har et samhandlingsbehov med andre aktører i Nødnett og kommunikasjon under hendelser ikke dekkes av andre talegrupper. ([navn] = Forkortelse for fylkesnavn) | Fylke |
FY-[navn]-N | Til bruk for kommunikasjon over fylkesgrenser mellom flere etater. ([navn] = Forkortelse for fylkesnavn) | Nasjonal |
[komm.nr.]-BERED | Til bruk for kommunal samhandling. ([komm.nr.] = kommunenummer) | Fylke |
4.1.9 Fylkeskommunale talegrupper
Talegruppene eies av DSB og forvaltes av Statsforvalteren pr. embete.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
FY-[navn]-A1 til A3 | Talegruppene er ment brukt ved hendelser der Statsforvalteren, fylkeskommune eller kommune har et samhandlingsbehov med andre aktører i Nødnett og kommunikasjon under hendelser ikke dekkes av andre talegrupper. ([navn] = Forkortelse for fylkesnavn) | Fylke |
FY-[navn]-N | Til bruk for kommunikasjon over fylkesgrenser mellom flere etater. ([navn] = Forkortelse for fylkesnavn) | Nasjonal |
[komm.nr.]-BERED | Til bruk for kommunal samhandling. ([komm.nr.] = kommunenummer) | Fylke |
4.1.10 Felles nasjonale DMO-talegrupper
DMO-talegrupper er uavhengig av geografi og radionettverk, og har begrenset rekkevidde. DMO-talegrupper kan benyttes der Nødnett ikke har dekning og/eller ved begrenset kapasitet.
Det er etablert følgende felles DMO-talegrupper;
Talegruppe Alias | Kommentar |
---|---|
DMO-BAPS | Kan benyttes ved samvirke mellom nødetatene. Bruk av talegruppen besluttes av politiet. |
DMO-SAMVIRKE | Kan benyttes ved samvirke mellom nødetatene og beredskapsaktører. Bruk av talegruppen besluttes av politiet. |
DMO-ANDRE-1 og 2 | Kan benyttes ved samvirke mellom alle brukere. Bruk av talegruppene avtales og besluttes lokalt av brukere ved behov. |
Felles DMO-talegrupper benyttes ved etablering av Gateway og/eller Repeater i samvirke mellom nødetater og andre beredskapsbrukere. Ved etablering av Gateway benyttes samme felles talegruppekategori i DMO og TMO. Se kap. 5.10 Bruk av Gateway og Repeater.
Bruk av DMO BAPS og DMO SAMVIRKE besluttes av Politiet. Bruk av DMO ANDRE avtales og besluttes lokalt av brukere ved behov.
Disse DMO-talegruppene er ikke tillatt benyttet utenfor Norge.
4.1.10 Felles nasjonale DMO-talegrupper
DMO-talegrupper er uavhengig av geografi og radionettverk, og har begrenset rekkevidde. DMO-talegrupper kan benyttes der Nødnett ikke har dekning og/eller ved begrenset kapasitet.
Det er etablert følgende felles DMO-talegrupper;
Talegruppe Alias | Kommentar |
---|---|
DMO-BAPS | Kan benyttes ved samvirke mellom nødetatene. Bruk av talegruppen besluttes av politiet. |
DMO-SAMVIRKE | Kan benyttes ved samvirke mellom nødetatene og beredskapsaktører. Bruk av talegruppen besluttes av politiet. |
DMO-ANDRE-1 og 2 | Kan benyttes ved samvirke mellom alle brukere. Bruk av talegruppene avtales og besluttes lokalt av brukere ved behov. |
Felles DMO-talegrupper benyttes ved etablering av Gateway og/eller Repeater i samvirke mellom nødetater og andre beredskapsbrukere. Ved etablering av Gateway benyttes samme felles talegruppekategori i DMO og TMO. Se kap. 5.10 Bruk av Gateway og Repeater.
Bruk av DMO BAPS og DMO SAMVIRKE besluttes av Politiet. Bruk av DMO ANDRE avtales og besluttes lokalt av brukere ved behov.
Disse DMO-talegruppene er ikke tillatt benyttet utenfor Norge.
Tverrfaglige talegrupper
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Tverrfaglige talegrupper brukes ved behov for kommunikasjon mellom to brukergrupper hvor andre felles talegrupper ikke gir tilstrekkelig informasjonsbeskyttelse. Den organisasjonen som eier hendelsen, er ansvarlig for å initiere bruk av tverrfaglige talegrupper. Bruk av talegruppene skal beskrives med omforent tekst i de berørte parters sambandsreglement. Ved revisjon skal dette koordineres mellom de aktuelle reglementene.
4.2.1 SAMVUP-talegrupper
SAMVUP-talegruppene (SAMVirke-Uten-Politi) eies og forvaltes av Helsedirektoratet. Tilgang til SAMVUP-talegruppene besluttes av Helsedirektoratet i samråd med de regionale helseforetakene.
Talegruppe Alias | Gyldighet | Kommentar |
---|---|---|
[xx]-SAMVUP-11 til 16 | Politidistrikt | Talegruppene skal sikre kommunikasjon mellom AMK-sentraler og beredskapsaktører som også er akutthjelpere, ved akuttmedisinske situasjoner. ([xx] = politidistriktsnummer) |
[xx]-SAMVUP-17 til 19 | Nasjonal | |
[xx]-SAMVUP-20 til 26 | Politidistrikt | |
[xx]-SAMVUP-27 til 29 | Nasjonal |
Der det er flere AMK-sentraler i samme politidistrikt, må AMK-sentralene bli enige om fordeling av SAMVUP-talegruppene.
All bruk av SAMVUP-talegrupper besluttes av AMK-sentralen i det området talegruppen skal benyttes. AMK-sentralen underretter eventuelle andre aktører om valgt SAMVUP-talegruppe.
SAMVUP-talegruppene kan benyttes til varsling av akutthjelpere og andre som yter tjenester etter avtale med regionale helseforetak.
Legevaktsentraler kan benytte SAMVUP-talegrupper etter avtale med egen AMK-sentral.
Andre aktuelle brukere av SAMVUP-talegrupper er Saniteten i Forsvaret (SANiF) og Equinor sine SAR-helikoptre.
4.2.1 SAMVUP-talegrupper
SAMVUP-talegruppene (SAMVirke-Uten-Politi) eies og forvaltes av Helsedirektoratet. Tilgang til SAMVUP-talegruppene besluttes av Helsedirektoratet i samråd med de regionale helseforetakene.
Talegruppe Alias | Gyldighet | Kommentar |
---|---|---|
[xx]-SAMVUP-11 til 16 | Politidistrikt | Talegruppene skal sikre kommunikasjon mellom AMK-sentraler og beredskapsaktører som også er akutthjelpere, ved akuttmedisinske situasjoner. ([xx] = politidistriktsnummer) |
[xx]-SAMVUP-17 til 19 | Nasjonal | |
[xx]-SAMVUP-20 til 26 | Politidistrikt | |
[xx]-SAMVUP-27 til 29 | Nasjonal |
Der det er flere AMK-sentraler i samme politidistrikt, må AMK-sentralene bli enige om fordeling av SAMVUP-talegruppene.
All bruk av SAMVUP-talegrupper besluttes av AMK-sentralen i det området talegruppen skal benyttes. AMK-sentralen underretter eventuelle andre aktører om valgt SAMVUP-talegruppe.
SAMVUP-talegruppene kan benyttes til varsling av akutthjelpere og andre som yter tjenester etter avtale med regionale helseforetak.
Legevaktsentraler kan benytte SAMVUP-talegrupper etter avtale med egen AMK-sentral.
Andre aktuelle brukere av SAMVUP-talegrupper er Saniteten i Forsvaret (SANiF) og Equinor sine SAR-helikoptre.
4.2.2 Talegrupper for samarbeid med Politiet
AMBULANSE-POLITI-talegrupper
AMK-sentralen beslutter bruk av talegruppen
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[xx]-AMB-POL | Talegruppene er beregnet for kommunikasjon mellom ambulanser og politi når politiet eskorterer ambulanser. ([xx] = Politidistriktsnummer) | Nasjonal |
HELSEFORETAK-POLITI-talegrupper
Det er tildelt en talegruppe per helseforetak. Talegruppen forvaltes av AMK-sentralen.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
H-[HF-navn]-POL | Talegruppene er beregnet for samhandling mellom ulike helsebrukergrupper og politi, f.eks. ved samhandling mellom psykiatriske team, ambulansetjenesten og politi. ([HF-navn] = Forkortelse for helseforetakets navn). | AMK-område |
4.2.2 Talegrupper for samarbeid med Politiet
AMBULANSE-POLITI-talegrupper
AMK-sentralen beslutter bruk av talegruppen
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[xx]-AMB-POL | Talegruppene er beregnet for kommunikasjon mellom ambulanser og politi når politiet eskorterer ambulanser. ([xx] = Politidistriktsnummer) | Nasjonal |
HELSEFORETAK-POLITI-talegrupper
Det er tildelt en talegruppe per helseforetak. Talegruppen forvaltes av AMK-sentralen.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
H-[HF-navn]-POL | Talegruppene er beregnet for samhandling mellom ulike helsebrukergrupper og politi, f.eks. ved samhandling mellom psykiatriske team, ambulansetjenesten og politi. ([HF-navn] = Forkortelse for helseforetakets navn). | AMK-område |
Helsetjenestens talegrupper
4.3.1 AMK-talegruppe
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
AMK-[navn]
| Talegruppen kan benyttes til kommunikasjon mellom helsetjenestens kontrollrom (AMK-sentral, akuttmottak og legevaktsentraler) innen hvert AMK-område. ([navn] = Navnet eller forkortelse for AMK-sentralens navn) | AMK-område |
4.3.1 AMK-talegruppe
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
AMK-[navn]
| Talegruppen kan benyttes til kommunikasjon mellom helsetjenestens kontrollrom (AMK-sentral, akuttmottak og legevaktsentraler) innen hvert AMK-område. ([navn] = Navnet eller forkortelse for AMK-sentralens navn) | AMK-område |
4.3.2 AMBULANSE-talegrupper
I hvert AMK-område er det etablert 10-20 ambulansetalegrupper iht. behov. Ambulansetalegruppene disponeres av AMK-sentralen iht. lokale prosedyrer.
AMK bør, i den grad de har kapasitet, monitorere alle ambulansetalegrupper som er i bruk.
Talegruppe Alias | Gyldighet | Kommentar |
---|---|---|
[AMK-navn]-01 til 08 | AMK-område | For kommunikasjon mellom AMK-sentralen og ambulansetjenesten i tilhørende ambulansedistrikt(er). ([AMK-navn] = Navnet eller forkortelse for AMK sentralens navn). |
[AMK-navn]-09 til 10 | Nasjonal | |
[AMK-navn]-11 til 20 | AMK-område |
4.3.2 AMBULANSE-talegrupper
I hvert AMK-område er det etablert 10-20 ambulansetalegrupper iht. behov. Ambulansetalegruppene disponeres av AMK-sentralen iht. lokale prosedyrer.
AMK bør, i den grad de har kapasitet, monitorere alle ambulansetalegrupper som er i bruk.
Talegruppe Alias | Gyldighet | Kommentar |
---|---|---|
[AMK-navn]-01 til 08 | AMK-område | For kommunikasjon mellom AMK-sentralen og ambulansetjenesten i tilhørende ambulansedistrikt(er). ([AMK-navn] = Navnet eller forkortelse for AMK sentralens navn). |
[AMK-navn]-09 til 10 | Nasjonal | |
[AMK-navn]-11 til 20 | AMK-område |
4.3.3 AKUTTMOTTAK-talegrupper
Det er etablert en eller flere talegrupper for akuttmottak i somatiske sykehus. Talegruppene benyttes primært til kommunikasjon mellom akuttmottak og ambulanser eller legevaktlege. Akuttmottakene bør alltid monitorere egen Akuttmottak (AM)-talegruppe.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Stedsnavn]-SH | Talegruppene benyttes primært til kommunikasjon mellom akuttmottak og ambulanser eller legevaktlege. ([Stedsnavn] = Navnet eller forkortelse for sykehusets navn). Avvik kan forekomme | AMK-område |
4.3.3 AKUTTMOTTAK-talegrupper
Det er etablert en eller flere talegrupper for akuttmottak i somatiske sykehus. Talegruppene benyttes primært til kommunikasjon mellom akuttmottak og ambulanser eller legevaktlege. Akuttmottakene bør alltid monitorere egen Akuttmottak (AM)-talegruppe.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Stedsnavn]-SH | Talegruppene benyttes primært til kommunikasjon mellom akuttmottak og ambulanser eller legevaktlege. ([Stedsnavn] = Navnet eller forkortelse for sykehusets navn). Avvik kan forekomme | AMK-område |
4.3.4 Sykehusinterne talegrupper
Noen sykehus bruker Nødnett som intern sambandsløsning. Når kommunikasjonen kun omfatter sykehusintern bruk, uten kommunikasjon mot eksterne nødnettbrukere, reguleres bruken av lokale prosedyrer. Dersom interne nødnettbrukere har talegrupper som gjør det mulig å kommunisere med eksterne nødnettbrukere, må lokale prosedyrer forankres i Felles sambandsreglement for Nødnett og denne veilederen. I de tilfellene må også opplæring utvides for å ivareta dette.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Navn]-[funksjon]-[nr.] | Benyttes primært for kommunikasjon internt i sykehus. ([Navn] = Forkortelse for sykehus navn, [funksjon] = forkortelse for sykehusfunksjon og [nr.] = talegruppe nummer. | AMK-område |
4.3.4 Sykehusinterne talegrupper
Noen sykehus bruker Nødnett som intern sambandsløsning. Når kommunikasjonen kun omfatter sykehusintern bruk, uten kommunikasjon mot eksterne nødnettbrukere, reguleres bruken av lokale prosedyrer. Dersom interne nødnettbrukere har talegrupper som gjør det mulig å kommunisere med eksterne nødnettbrukere, må lokale prosedyrer forankres i Felles sambandsreglement for Nødnett og denne veilederen. I de tilfellene må også opplæring utvides for å ivareta dette.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Navn]-[funksjon]-[nr.] | Benyttes primært for kommunikasjon internt i sykehus. ([Navn] = Forkortelse for sykehus navn, [funksjon] = forkortelse for sykehusfunksjon og [nr.] = talegruppe nummer. | AMK-område |
4.3.5 STILLE-talegruppe
Det er etablert en stilletalegruppe per AMK-område.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[AMK-navn]-STILLE | Ved bruk av STILLE-talegruppe er det fortsatt mulig å motta utalarmering, en-til-en-samtale og SDS-meldinger. STILLE-talegruppe kan benyttes på hvilende vakt. ([AMK-navn] = Navnet eller forkortelse for navnet på AMK-sentralen) | AMK-område |
4.3.5 STILLE-talegruppe
Det er etablert en stilletalegruppe per AMK-område.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[AMK-navn]-STILLE | Ved bruk av STILLE-talegruppe er det fortsatt mulig å motta utalarmering, en-til-en-samtale og SDS-meldinger. STILLE-talegruppe kan benyttes på hvilende vakt. ([AMK-navn] = Navnet eller forkortelse for navnet på AMK-sentralen) | AMK-område |
4.3.6 Luftambulansetjenesten
Ambulansehelikopter-talegrupper (LA RW)
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
LA-RW-[RHF]-[hkp.nr.] | Talegruppene brukes primært til utalarmering og ved sammenkobling med aksjonstalegruppe for kommunikasjon med andre ressurser. Brukes også til samband innad i besetningen og for samband ambulansehelikoptre imellom. Hvert ambulansehelikopter er tildelt egen talegruppe. ([RHF] = nummer for hvilket RHF ressursen er lokalisert i, [hkp.nr.] = ressurs-nummer innen hvert RHF). Nummereringen av regionale helseforetak (RHF) er slik: 1 og 2: Helse Sør-Øst, 3: Helse Vest, 4: Helse Midt-Norge, 5: Helse Nord | Nasjonal |
Ambulansehelikopter-talegrupper (LA RHF)
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
LA-SØR-ØST-1 og 2 | Talegruppene brukes til Flight Following innenfor hvert RHF. Politihelikopter-tjenesten har også tilgang til talegruppene. | Nasjonal |
LA-VEST-1 | ||
LA-MIDT-1 | ||
LA-NORD-1 |
I ukontrollert luftrom er det fartøysjefen på helikopteret som har ansvar for å sikre at man unngår konflikt med andre luftfartøy. Under visuelle flyforhold er dette ivaretatt ved at man holder utkikk. Under instrumentforhold må dette bl.a. ivaretas ved radiokommunikasjon og hvor VHF flyradio har begrensninger med tanke på dekning.
Politihelikoptertjenesten har tilgang til talegruppene for Flight Following. Felles tilgang til talegruppene bidrar til å sikre nødvendige sikkerhetsbarrierer i ukontrollert luftrom. Forutsetningene for felles bruk av talegruppene er;
- AMK-LA-sentralene skal ikke kommunisere pasientsensitiv informasjon i talegruppene.
- Aktørene som benytter talegruppene, skal forholde seg til Felles sambandsreglement for Nødnett.
- Prosedyre er utarbeidet i fellesskap mellom Politiets helikoptertjeneste og LAT-HF.
Redningshelikopter
Hvis AMK-LA har behov for bistand av redningshelikopter til ambulanseoppdrag, skal HRS kontaktes via telefon med anmodning om bistand. Under oppdraget benyttes talegruppe 330-"Basenavn"-3 (eks. 330-BANAK-3) for kommunikasjon mellom involverte aktører. AMK-sentral kan sammenkoble talegruppen med aktuell aksjonstalegruppe under oppdraget.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
330-[base]-3 | For kommunikasjon med redningshelikopter. | Nasjonal |
Ambulansefly-talegrupper (LA FW)
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
LA-FW-[fly nr.]-[DAG eller NATT] | Det er etablert talegrupper til bruk for flykoordinerings-sentralen (FKS) i Tromsø og for Medisinsk koordinering ambulansefly (MKA) i hhv. Tromsø, Ålesund og Lørenskog. Talegruppene benyttes for kommunikasjon med besetningen på ambulansefly når de er på bakken. | Nasjonal |
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
FKS-01 til 04 | For flykoordinering | Nasjonal |
4.3.6 Luftambulansetjenesten
Ambulansehelikopter-talegrupper (LA RW)
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
LA-RW-[RHF]-[hkp.nr.] | Talegruppene brukes primært til utalarmering og ved sammenkobling med aksjonstalegruppe for kommunikasjon med andre ressurser. Brukes også til samband innad i besetningen og for samband ambulansehelikoptre imellom. Hvert ambulansehelikopter er tildelt egen talegruppe. ([RHF] = nummer for hvilket RHF ressursen er lokalisert i, [hkp.nr.] = ressurs-nummer innen hvert RHF). Nummereringen av regionale helseforetak (RHF) er slik: 1 og 2: Helse Sør-Øst, 3: Helse Vest, 4: Helse Midt-Norge, 5: Helse Nord | Nasjonal |
Ambulansehelikopter-talegrupper (LA RHF)
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
LA-SØR-ØST-1 og 2 | Talegruppene brukes til Flight Following innenfor hvert RHF. Politihelikopter-tjenesten har også tilgang til talegruppene. | Nasjonal |
LA-VEST-1 | ||
LA-MIDT-1 | ||
LA-NORD-1 |
I ukontrollert luftrom er det fartøysjefen på helikopteret som har ansvar for å sikre at man unngår konflikt med andre luftfartøy. Under visuelle flyforhold er dette ivaretatt ved at man holder utkikk. Under instrumentforhold må dette bl.a. ivaretas ved radiokommunikasjon og hvor VHF flyradio har begrensninger med tanke på dekning.
Politihelikoptertjenesten har tilgang til talegruppene for Flight Following. Felles tilgang til talegruppene bidrar til å sikre nødvendige sikkerhetsbarrierer i ukontrollert luftrom. Forutsetningene for felles bruk av talegruppene er;
- AMK-LA-sentralene skal ikke kommunisere pasientsensitiv informasjon i talegruppene.
- Aktørene som benytter talegruppene, skal forholde seg til Felles sambandsreglement for Nødnett.
- Prosedyre er utarbeidet i fellesskap mellom Politiets helikoptertjeneste og LAT-HF.
Redningshelikopter
Hvis AMK-LA har behov for bistand av redningshelikopter til ambulanseoppdrag, skal HRS kontaktes via telefon med anmodning om bistand. Under oppdraget benyttes talegruppe 330-"Basenavn"-3 (eks. 330-BANAK-3) for kommunikasjon mellom involverte aktører. AMK-sentral kan sammenkoble talegruppen med aktuell aksjonstalegruppe under oppdraget.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
330-[base]-3 | For kommunikasjon med redningshelikopter. | Nasjonal |
Ambulansefly-talegrupper (LA FW)
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
LA-FW-[fly nr.]-[DAG eller NATT] | Det er etablert talegrupper til bruk for flykoordinerings-sentralen (FKS) i Tromsø og for Medisinsk koordinering ambulansefly (MKA) i hhv. Tromsø, Ålesund og Lørenskog. Talegruppene benyttes for kommunikasjon med besetningen på ambulansefly når de er på bakken. | Nasjonal |
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
FKS-01 til 04 | For flykoordinering | Nasjonal |
4.3.7 Talegrupper for eksterne helikopter-ressurser
Det er etablert en talegruppe pr. RHF for kommunikasjon mellom AMK-LA-sentraler og eksterne helikoptre primært når de ønsker å benytte landingsplasser på sykehus. Eksempler på eksterne helikoptre er forsvarets helikoptre, politiets helikoptre og brannhelikoptre.
Talegruppe Alias | Betjeningssted | Gyldighet |
---|---|---|
HELI-SAMV-SØ | AMK-LA Oslo | Nasjonal |
HELI-SAMV-HV | AMK-LA Bergen | |
HELI-SAMV-HM | AMK-LA Sør-Trøndelag (Trondheim) | |
HELI-SAMV-HN | AMK-LA Tromsø |
4.3.7 Talegrupper for eksterne helikopter-ressurser
Det er etablert en talegruppe pr. RHF for kommunikasjon mellom AMK-LA-sentraler og eksterne helikoptre primært når de ønsker å benytte landingsplasser på sykehus. Eksempler på eksterne helikoptre er forsvarets helikoptre, politiets helikoptre og brannhelikoptre.
Talegruppe Alias | Betjeningssted | Gyldighet |
---|---|---|
HELI-SAMV-SØ | AMK-LA Oslo | Nasjonal |
HELI-SAMV-HV | AMK-LA Bergen | |
HELI-SAMV-HM | AMK-LA Sør-Trøndelag (Trondheim) | |
HELI-SAMV-HN | AMK-LA Tromsø |
4.3.8 LEGEVAKT-talegrupper
Det er etablert en eller flere talegrupper per legevaktsentral. Legevaktsentralene bør alltid monitorere egen Legevakt (LV)-talegruppe.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Navn]-LV | Talegruppene benyttes primært til kommunikasjon mellom legevaktsentral, legevaktlege og ambulansepersonell. Talegruppene kan benyttes av AMK-sentral for direkte varsling av legevaktlege. ([Navn] = Navnet eller forkortelse for navnet på Legevaktsentralen). | AMK-område |
4.3.8 LEGEVAKT-talegrupper
Det er etablert en eller flere talegrupper per legevaktsentral. Legevaktsentralene bør alltid monitorere egen Legevakt (LV)-talegruppe.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Navn]-LV | Talegruppene benyttes primært til kommunikasjon mellom legevaktsentral, legevaktlege og ambulansepersonell. Talegruppene kan benyttes av AMK-sentral for direkte varsling av legevaktlege. ([Navn] = Navnet eller forkortelse for navnet på Legevaktsentralen). | AMK-område |
4.3.9 KOMMUNE-talegrupper
Det er etablert en eller flere talegrupper for kommunale helsetjenester per kommune.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Navn] | Talegruppene benyttes til kommunikasjon mellom LV-/ AMK-sentral og nødnettbrukere i kommunehelsetjenesten (eks. hjemmebaserte tjenester), mellom nødnettbrukere i kommunehelsetjenesten eller mellom ambulansetjenesten og kommunehelsetjenesten. ([Navn] = Navnet eller forkortelse for kommunenavn). | AMK-område |
4.3.9 KOMMUNE-talegrupper
Det er etablert en eller flere talegrupper for kommunale helsetjenester per kommune.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
[Navn] | Talegruppene benyttes til kommunikasjon mellom LV-/ AMK-sentral og nødnettbrukere i kommunehelsetjenesten (eks. hjemmebaserte tjenester), mellom nødnettbrukere i kommunehelsetjenesten eller mellom ambulansetjenesten og kommunehelsetjenesten. ([Navn] = Navnet eller forkortelse for kommunenavn). | AMK-område |
4.3.10 NASJONALE talegrupper
Helsetjenestens driftsorganisasjon for nødnett HF (HDO)
Det er etablert to talegrupper som kan brukes for kontakt med HDO ved feilsituasjoner der offentlig telenett er ute av drift, eller annen bruk avtalt med HDO.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
HDO-3 | Benyttes i feilsøkingssituasjoner etter avtale med HDO | Nasjonal |
HDO-4 | Anropstalegruppe som benyttes som reserve sambandsvei til HDO Service Desk |
4.3.10 NASJONALE talegrupper
Helsetjenestens driftsorganisasjon for nødnett HF (HDO)
Det er etablert to talegrupper som kan brukes for kontakt med HDO ved feilsituasjoner der offentlig telenett er ute av drift, eller annen bruk avtalt med HDO.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
HDO-3 | Benyttes i feilsøkingssituasjoner etter avtale med HDO | Nasjonal |
HDO-4 | Anropstalegruppe som benyttes som reserve sambandsvei til HDO Service Desk |
4.3.11 REGIONALE talegrupper
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
H-SØR-ØST-1 til 6 | For intern kommunikasjon RHF/HF. Den første talegruppen i hvert RHF benyttes ved samhandling mellom AMK-sentralene i regionen. Talegruppene forvaltes av AMK-sentralen som har overordnet koordineringsansvar i regionen. | Nasjonal |
H-VEST-1 til 3 | ||
H-MIDT-1 til 3 | ||
H-NORD-1 til 3 |
4.3.11 REGIONALE talegrupper
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
H-SØR-ØST-1 til 6 | For intern kommunikasjon RHF/HF. Den første talegruppen i hvert RHF benyttes ved samhandling mellom AMK-sentralene i regionen. Talegruppene forvaltes av AMK-sentralen som har overordnet koordineringsansvar i regionen. | Nasjonal |
H-VEST-1 til 3 | ||
H-MIDT-1 til 3 | ||
H-NORD-1 til 3 |
4.3.12 HELSEBEREDSKAP-talegrupper
Talegruppene kan benyttes ved hendelser der ett eller flere regionale helseforetak er involvert. Talegruppene eies av Helsedirektoratet.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
HE-BEREDSK-1 | For intern beredskapskommunikasjon RHF/HF. Talegruppen administreres av Helse Sør-Øst RHF. | Nasjonal
|
HE-BEREDSK-2 | ||
HE-BEREDSK-3 | For intern beredskapskommunikasjon RHF/HF. Talegruppen administreres av Helse Vest RHF. | |
HE-BEREDSK-4 | For intern beredskapskommunikasjon RHF/HF. Talegruppen administreres av Helse Midt-Norge RHF. | |
HE-BEREDSK-5 | For intern beredskapskommunikasjon RHF/HF. Talegruppen administreres av Helse Nord RHF. | |
HE-BEREDSK-6 | For kommunikasjon mellom RHF, Helsedirektoratet og andre nasjonale helseaktører. Talegruppen administreres av Helsedirektoratet. |
Ved kommunikasjon mellom ulike RHF benyttes talegruppen til det RHF som eier aktuell hendelse.
Talegruppene skal benyttes når annen kommunikasjon opphører (ute av drift) eller etter avtale. Felleseide HF benytter talegruppen til det RHF de er lokalisert i.
4.3.12 HELSEBEREDSKAP-talegrupper
Talegruppene kan benyttes ved hendelser der ett eller flere regionale helseforetak er involvert. Talegruppene eies av Helsedirektoratet.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
HE-BEREDSK-1 | For intern beredskapskommunikasjon RHF/HF. Talegruppen administreres av Helse Sør-Øst RHF. | Nasjonal
|
HE-BEREDSK-2 | ||
HE-BEREDSK-3 | For intern beredskapskommunikasjon RHF/HF. Talegruppen administreres av Helse Vest RHF. | |
HE-BEREDSK-4 | For intern beredskapskommunikasjon RHF/HF. Talegruppen administreres av Helse Midt-Norge RHF. | |
HE-BEREDSK-5 | For intern beredskapskommunikasjon RHF/HF. Talegruppen administreres av Helse Nord RHF. | |
HE-BEREDSK-6 | For kommunikasjon mellom RHF, Helsedirektoratet og andre nasjonale helseaktører. Talegruppen administreres av Helsedirektoratet. |
Ved kommunikasjon mellom ulike RHF benyttes talegruppen til det RHF som eier aktuell hendelse.
Talegruppene skal benyttes når annen kommunikasjon opphører (ute av drift) eller etter avtale. Felleseide HF benytter talegruppen til det RHF de er lokalisert i.
4.3.13 Talegrupper for opplæring
Hvert AMK-område har fem ØVING-talegrupper som kan brukes i forbindelse med intern opplæring og trening. Talegruppene er tilgjengelig for både AMK-sentraler, ambulansetjenester, akuttmottak og legevaktssentraler. Talegruppene disponeres av AMK-sentralen i eget område.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
ØVING-[navn]-01 til 05 | Benyttes ved intern opplæring og øvelser ([navn] = navnet eller forkortelse for navnet på AMK-område). | AMK-område |
4.3.13 Talegrupper for opplæring
Hvert AMK-område har fem ØVING-talegrupper som kan brukes i forbindelse med intern opplæring og trening. Talegruppene er tilgjengelig for både AMK-sentraler, ambulansetjenester, akuttmottak og legevaktssentraler. Talegruppene disponeres av AMK-sentralen i eget område.
Talegruppe Alias | Kommentar | Gyldighet |
---|---|---|
ØVING-[navn]-01 til 05 | Benyttes ved intern opplæring og øvelser ([navn] = navnet eller forkortelse for navnet på AMK-område). | AMK-område |
4.3.14 Helseinterne DMO-talegrupper
Talegruppe Alias | Kommentar |
---|---|
DMO-HELSE-1 til 3 | Benyttes der Nødnett ikke har dekning og/eller ved begrenset kapasitet, eller i spesielle situasjoner ved kommunikasjonsbehov i et avgrenset område. |
DMO-talegruppene benyttes også der etablering av Gateway og/eller Repeater er nødvendig for å løse kommunikasjonsbehov. Se kap. 5.10 Bruk av Gateway og Repeater.
DMO-talegruppene er ikke tillatt benyttet utenfor Norge.
4.3.14 Helseinterne DMO-talegrupper
Talegruppe Alias | Kommentar |
---|---|
DMO-HELSE-1 til 3 | Benyttes der Nødnett ikke har dekning og/eller ved begrenset kapasitet, eller i spesielle situasjoner ved kommunikasjonsbehov i et avgrenset område. |
DMO-talegruppene benyttes også der etablering av Gateway og/eller Repeater er nødvendig for å løse kommunikasjonsbehov. Se kap. 5.10 Bruk av Gateway og Repeater.
DMO-talegruppene er ikke tillatt benyttet utenfor Norge.
Talegrupper for grensekryssende kommunikasjon i Nødnett
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Det er etablert etatsinterne og felles talegrupper som er beregnet for kommunikasjon i våre naboland eller med ressurser fra disse landene.
4.4.1 Bruk i Sverige
For å styrke samvirket mellom Norge og Sverige er radionettet Rakel i Sverige sammenkoblet med Nødnett i Norge. Nødetatene og andre beredskapsaktører i Norge og Sverige kan derfor kommunisere med hverandre på etatsinterne og felles talegrupper. Talegruppene fungerer i begge land. Forutsetningen for at en norsk radioterminal skal kunne kommunisere i Sverige er at den har gyldig tillatelse og er registrert i Rakel. I tillegg må radioterminalen migrere til Rakel når den kommer innenfor dekning av dette.
Produktbeskrivelse Bruk i Sverige (nodnett.no).
Retningslinjer for grenseoverskridende samvirke – med støtte fra Nødnett og Rakel (nodnett.no).
Etatsinterne talegrupper for helsetjenesten Norge-Sverige
For helsetjenesten er det etablert en NOSE (Norge-Sverige) anropstalegruppe per AMK-sentral langs grensen.
Talegruppe Alias | Betjeningssted | Gyldighet |
---|---|---|
NOSE-H-10 | AMK Oslo | Nasjonal, begge land |
NOSE-H-20 | AMK Innlandet (Gjøvik) | |
NOSE-H-30 | AMK Sør-Trøndelag (Trondheim) | |
NOSE-H-40 | AMK Nord-Trøndelag (Namsos) | |
NOSE-H-50 | AMK Helgeland (Sandnessjøen) | |
NOSE-H-60 | AMK Bodø | |
NOSE-H-70 | AMK Tromsø |
Talegruppene er beregnet brukt for anrop til AMK-sentral fra svensk helseressurs i Norge og/eller norsk helseressurs i Sverige. Talegruppene er også beregnet brukt for kommunikasjon med SOS Alarm fra norsk helseressurs i Sverige og/eller svensk helseressurs i Norge. Egen NOSE-H-X0 talegruppe bør alltid monitoreres i de aktuelle AMK-sentralene.
SOS Alarm monitorerer normalt ikke disse talegruppene. Når norsk helseressurs har behov for kommunikasjon med SOS Alarm, kontaktes egen AMK-sentral med anmodning om at de tar kontakt med SOS Alarm for aktivering av aktuell NOSE-H talegruppe.
Det er videre etablert åtte NOSE aksjonstalegrupper til bruk i helsetjenesten.
Talegruppe Alias | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|
NOSE-H-1 til 4 | Aksjonstalegrupper for bruk i Sør-Norge/Sør-Sverige *) | Nasjonal, begge land |
NOSE-H-5 og 6 | Aksjonstalegrupper for bruk i Nord-Norge/Nord-Sverige *) | |
NOSE-H-7 og 8 | Aksjonstalegrupper – reserve |
*) Grensen mellom sør og nord går i Norge mellom Innlandet og Trøndelag, i Sverige mellom
Jämtland og Dalarna.
Lokale prosedyrer skal beskrive hvordan talegruppene skal brukes og hvordan norske ambulanse i Sverige skal kommunisere med egen AMK-sentral, SOS Alarm og med svenske ambulanser.
Felles talegrupper Norge-Sverige
For kommunikasjon mellom nødetatene og andre beredskapsaktører under hendelser er følgende felles talegrupper etablert:
Talegruppe Alias | Forklaring | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|---|
NOSE-EM-1 til 8 | EMERGENCY | Samme bruksområde som BAPS. | Nasjonal, begge land |
NOSE-CO-1 til 8 | COOPERATION | Samme bruksområde som SAMVIRKE. | |
NOSE-SAR-11 til 14 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. Brukes ved landredning | |
NOSE-SAR-21 til 24 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. Brukes ved sjøredning | |
NOSE-SAR-31 til 34 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. Brukes ved luftredning |
Talegruppene NOSE-XX-1 til 4 er beregnet brukt i Sør-Norge/Sør-Sverige, NOSE-XX-5 og 6 i Nord-Norge/Nord-Sverige og NOSE-XX-7 og 8 er reserve-talegrupper.
I Norge ledes oppdrag som omfatter sjø- og luft-/flyredning av HRS. SAR-oppdrag på fastlandet ledes av LRS/HRS. I Sverige ledes oppdrag som omfatter sjø- og luft-flyredning av JRCC (Joint Rescue Coordination Centre) i Gøteborg. SAR-oppdrag ledes av Polisens Nationella ledningscentral (NLC).
4.4.1 Bruk i Sverige
For å styrke samvirket mellom Norge og Sverige er radionettet Rakel i Sverige sammenkoblet med Nødnett i Norge. Nødetatene og andre beredskapsaktører i Norge og Sverige kan derfor kommunisere med hverandre på etatsinterne og felles talegrupper. Talegruppene fungerer i begge land. Forutsetningen for at en norsk radioterminal skal kunne kommunisere i Sverige er at den har gyldig tillatelse og er registrert i Rakel. I tillegg må radioterminalen migrere til Rakel når den kommer innenfor dekning av dette.
Produktbeskrivelse Bruk i Sverige (nodnett.no).
Retningslinjer for grenseoverskridende samvirke – med støtte fra Nødnett og Rakel (nodnett.no).
Etatsinterne talegrupper for helsetjenesten Norge-Sverige
For helsetjenesten er det etablert en NOSE (Norge-Sverige) anropstalegruppe per AMK-sentral langs grensen.
Talegruppe Alias | Betjeningssted | Gyldighet |
---|---|---|
NOSE-H-10 | AMK Oslo | Nasjonal, begge land |
NOSE-H-20 | AMK Innlandet (Gjøvik) | |
NOSE-H-30 | AMK Sør-Trøndelag (Trondheim) | |
NOSE-H-40 | AMK Nord-Trøndelag (Namsos) | |
NOSE-H-50 | AMK Helgeland (Sandnessjøen) | |
NOSE-H-60 | AMK Bodø | |
NOSE-H-70 | AMK Tromsø |
Talegruppene er beregnet brukt for anrop til AMK-sentral fra svensk helseressurs i Norge og/eller norsk helseressurs i Sverige. Talegruppene er også beregnet brukt for kommunikasjon med SOS Alarm fra norsk helseressurs i Sverige og/eller svensk helseressurs i Norge. Egen NOSE-H-X0 talegruppe bør alltid monitoreres i de aktuelle AMK-sentralene.
SOS Alarm monitorerer normalt ikke disse talegruppene. Når norsk helseressurs har behov for kommunikasjon med SOS Alarm, kontaktes egen AMK-sentral med anmodning om at de tar kontakt med SOS Alarm for aktivering av aktuell NOSE-H talegruppe.
Det er videre etablert åtte NOSE aksjonstalegrupper til bruk i helsetjenesten.
Talegruppe Alias | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|
NOSE-H-1 til 4 | Aksjonstalegrupper for bruk i Sør-Norge/Sør-Sverige *) | Nasjonal, begge land |
NOSE-H-5 og 6 | Aksjonstalegrupper for bruk i Nord-Norge/Nord-Sverige *) | |
NOSE-H-7 og 8 | Aksjonstalegrupper – reserve |
*) Grensen mellom sør og nord går i Norge mellom Innlandet og Trøndelag, i Sverige mellom
Jämtland og Dalarna.
Lokale prosedyrer skal beskrive hvordan talegruppene skal brukes og hvordan norske ambulanse i Sverige skal kommunisere med egen AMK-sentral, SOS Alarm og med svenske ambulanser.
Felles talegrupper Norge-Sverige
For kommunikasjon mellom nødetatene og andre beredskapsaktører under hendelser er følgende felles talegrupper etablert:
Talegruppe Alias | Forklaring | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|---|
NOSE-EM-1 til 8 | EMERGENCY | Samme bruksområde som BAPS. | Nasjonal, begge land |
NOSE-CO-1 til 8 | COOPERATION | Samme bruksområde som SAMVIRKE. | |
NOSE-SAR-11 til 14 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. Brukes ved landredning | |
NOSE-SAR-21 til 24 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. Brukes ved sjøredning | |
NOSE-SAR-31 til 34 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. Brukes ved luftredning |
Talegruppene NOSE-XX-1 til 4 er beregnet brukt i Sør-Norge/Sør-Sverige, NOSE-XX-5 og 6 i Nord-Norge/Nord-Sverige og NOSE-XX-7 og 8 er reserve-talegrupper.
I Norge ledes oppdrag som omfatter sjø- og luft-/flyredning av HRS. SAR-oppdrag på fastlandet ledes av LRS/HRS. I Sverige ledes oppdrag som omfatter sjø- og luft-flyredning av JRCC (Joint Rescue Coordination Centre) i Gøteborg. SAR-oppdrag ledes av Polisens Nationella ledningscentral (NLC).
4.4.2 Bruk i Finland
For å styrke samvirket mellom Finland og Norge er radionettet Virve i Finland sammenkoblet med Nødnett i Norge. Med dette kan nødetatene og andre beredskapsaktører i Finland og Norge kommunisere med hverandre på etatsinterne og felles talegrupper. Talegruppene fungerer i begge land. Forutsetningen for at en norsk radioterminal skal kunne kommunisere i Finland er at den har gyldig tillatelse og er registrert i Virve. I tillegg må radioterminalen migrere til Virve når den kommer innenfor dekning av dette.
Produktbeskrivelse Bruk i Finland (nodnett.no)
Guidelines for cross-border cooperation – supported by Virve and Nødnett (nodnett.no)
Etatsinterne talegrupper for helsetjenesten
For helsetjenesten er det etablert en FINO (Finland-Norge) anropstalegruppe per AMK-sentral langs grensen.
Talegruppe Alias | Betjeningssted | Gyldighet |
---|---|---|
FINO-H-70 | AMK Tromsø | Nasjonal, begge land |
FINO-H-80 | AMK Finnmark |
Talegruppene er beregnet brukt for anrop til AMK-sentral fra finsk helseressurs i Norge og/eller norsk helseressurs i Finland. Talegruppene er også beregnet brukt for kommunikasjon med IMC (Incident Medical Commander) på vegne av ERC (112 - Emergency Response Centre Agency) fra norsk helseressurs i Finland og/eller finsk helseressurs i Norge. Egen FINO-H-X0 talegruppe bør alltid monitoreres i de aktuelle AMK-sentralene.
Det er etablert fire FINO-H-x aksjonstalegrupper til bruk i helsetjenesten.
Talegruppe Alias | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|
FINO-H-1 og 2 | Aksjonstalegrupper for bruk mellom helseressurser i Troms i Norge og Lappland i Finland, koordinert fra AMK Tromsø og/eller ERC i Lappland. | Nasjonal, begge land |
FINO-H-3 og 4 | Aksjonstalegrupper for bruk mellom helseressurser i Finnmark i Norge og Lappland i Finland, koordinert fra AMK Finnmark og/eller IMC i Lappland. |
Lokale prosedyrer beskriver hvordan talegruppene skal brukes og hvordan norske ambulanser i Finland skal kommunisere med egen AMK-sentral og ERC, og med finske ambulanser.
Talegruppe Alias | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|
FINO-HEMS-1 | Talegruppen benyttes for å koordinere helikoptre som transporterer pasienter. Brukere er ambulanse- og redningshelikoptre, AMK-LA-sentral i Norge og IMC (Incident Medical Commander) i Finland. | Nasjonal, begge land |
Felles talegrupper Finland-Norge
For kommunikasjon mellom nødetatene og andre beredskapsaktører under hendelser er følgende felles talegrupper etablert:
Talegruppe Alias | Forklaring | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|---|
FINO-EM-1 til 4 | EMERGENCY | Samme bruksområde som BAPS. | Nasjonal, begge land |
FINO-CO-1 til 4 | COOPERATION | Samme bruksområde som SAMVIRKE. | |
FINO-SAR-1 til 4 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. | |
FINO-PSAP | PUBLIC SAFETY ANSWERING POINT | Samme bruksområde som 11x-talegruppene. HRS har også tilgang til talegruppen. |
4.4.2 Bruk i Finland
For å styrke samvirket mellom Finland og Norge er radionettet Virve i Finland sammenkoblet med Nødnett i Norge. Med dette kan nødetatene og andre beredskapsaktører i Finland og Norge kommunisere med hverandre på etatsinterne og felles talegrupper. Talegruppene fungerer i begge land. Forutsetningen for at en norsk radioterminal skal kunne kommunisere i Finland er at den har gyldig tillatelse og er registrert i Virve. I tillegg må radioterminalen migrere til Virve når den kommer innenfor dekning av dette.
Produktbeskrivelse Bruk i Finland (nodnett.no)
Guidelines for cross-border cooperation – supported by Virve and Nødnett (nodnett.no)
Etatsinterne talegrupper for helsetjenesten
For helsetjenesten er det etablert en FINO (Finland-Norge) anropstalegruppe per AMK-sentral langs grensen.
Talegruppe Alias | Betjeningssted | Gyldighet |
---|---|---|
FINO-H-70 | AMK Tromsø | Nasjonal, begge land |
FINO-H-80 | AMK Finnmark |
Talegruppene er beregnet brukt for anrop til AMK-sentral fra finsk helseressurs i Norge og/eller norsk helseressurs i Finland. Talegruppene er også beregnet brukt for kommunikasjon med IMC (Incident Medical Commander) på vegne av ERC (112 - Emergency Response Centre Agency) fra norsk helseressurs i Finland og/eller finsk helseressurs i Norge. Egen FINO-H-X0 talegruppe bør alltid monitoreres i de aktuelle AMK-sentralene.
Det er etablert fire FINO-H-x aksjonstalegrupper til bruk i helsetjenesten.
Talegruppe Alias | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|
FINO-H-1 og 2 | Aksjonstalegrupper for bruk mellom helseressurser i Troms i Norge og Lappland i Finland, koordinert fra AMK Tromsø og/eller ERC i Lappland. | Nasjonal, begge land |
FINO-H-3 og 4 | Aksjonstalegrupper for bruk mellom helseressurser i Finnmark i Norge og Lappland i Finland, koordinert fra AMK Finnmark og/eller IMC i Lappland. |
Lokale prosedyrer beskriver hvordan talegruppene skal brukes og hvordan norske ambulanser i Finland skal kommunisere med egen AMK-sentral og ERC, og med finske ambulanser.
Talegruppe Alias | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|
FINO-HEMS-1 | Talegruppen benyttes for å koordinere helikoptre som transporterer pasienter. Brukere er ambulanse- og redningshelikoptre, AMK-LA-sentral i Norge og IMC (Incident Medical Commander) i Finland. | Nasjonal, begge land |
Felles talegrupper Finland-Norge
For kommunikasjon mellom nødetatene og andre beredskapsaktører under hendelser er følgende felles talegrupper etablert:
Talegruppe Alias | Forklaring | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|---|
FINO-EM-1 til 4 | EMERGENCY | Samme bruksområde som BAPS. | Nasjonal, begge land |
FINO-CO-1 til 4 | COOPERATION | Samme bruksområde som SAMVIRKE. | |
FINO-SAR-1 til 4 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. | |
FINO-PSAP | PUBLIC SAFETY ANSWERING POINT | Samme bruksområde som 11x-talegruppene. HRS har også tilgang til talegruppen. |
4.4.3 Bruk i Finland, Norge og Sverige
For samhandling mellom Finland, Norge og Sverige er det etablert felles FINOSE-talegrupper.
Talegruppe Alias | Forklaring | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|---|
FINOSE-CO-1 til 9 | COOPERATION | Samme bruksområde som SAMVIRKE. | Nasjonal, |
FINOSE-SAR-1 til 9 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. |
Beskrivelse Three country cross border collaboration with ISI-FINOSE talk groups (nodnett.no).
4.4.3 Bruk i Finland, Norge og Sverige
For samhandling mellom Finland, Norge og Sverige er det etablert felles FINOSE-talegrupper.
Talegruppe Alias | Forklaring | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|---|
FINOSE-CO-1 til 9 | COOPERATION | Samme bruksområde som SAMVIRKE. | Nasjonal, |
FINOSE-SAR-1 til 9 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. |
Beskrivelse Three country cross border collaboration with ISI-FINOSE talk groups (nodnett.no).
4.4.4 Bruk til samvirke internt i Norge, Sverige eller Finland
Det er etablert INT-talegrupper for kommunikasjon kun i det landet radioterminalene er migrert til.
Hvis norske ambulansepersonell for eksempel er avgitt til en hendelse i Sverige, underlagt svensk ledelse og bruker talegruppen INT-CO-1, vil de ikke kunne kommunisere hjem til egen AMK-sentral.
Talegruppe Alias | Forklaring | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|---|
INT-CO-1 til 8 | COOPERATION | Samme bruksområde som SAMVIRKE. | Nasjonal, |
INT-SAR-1 til 8 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. |
4.4.4 Bruk til samvirke internt i Norge, Sverige eller Finland
Det er etablert INT-talegrupper for kommunikasjon kun i det landet radioterminalene er migrert til.
Hvis norske ambulansepersonell for eksempel er avgitt til en hendelse i Sverige, underlagt svensk ledelse og bruker talegruppen INT-CO-1, vil de ikke kunne kommunisere hjem til egen AMK-sentral.
Talegruppe Alias | Forklaring | Bruksområde | Gyldighet |
---|---|---|---|
INT-CO-1 til 8 | COOPERATION | Samme bruksområde som SAMVIRKE. | Nasjonal, |
INT-SAR-1 til 8 | SEARCH AND RESCUE | Samme bruksområde som SAR. |
4.4.5 Europeiske DMO-talegrupper (EURO-DMO)
EURO-DMO-talegrupper kan brukes i andre europeiske land eller for kommunikasjon med andre europeiske TETRA-brukere som er i Norge. EURO-DMO-talegrupper er ikke tillatt brukt utenfor Europa.
Talegruppe Alias | Bruksområde |
---|---|
EURODMO-1 | For kommunikasjon med andre lands brukere der TMO talegrupper ikke er tilgjengelig eller ikke hensiktsmessig å bruke. |
EURODMO-2 | Grensekontroll (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-3 | For kommunikasjon med andre lands helseressurser der TMO talegrupper ikke er tilgjengelig eller ikke hensiktsmessig å bruke. |
EURODMO-4 | Politi (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-5 | Toll (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-6 | For kommunikasjon med andre lands brukere der TMO talegrupper ikke er tilgjengelig eller ikke hensiktsmessig å bruke. |
EURODMO-7 | Grensekontroll (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-8 | For kommunikasjon med andre lands helseressurser der TMO talegrupper ikke er tilgjengelig eller ikke hensiktsmessig å bruke. |
EURODMO-9 | Politi (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-10 | Forsvaret (skal ikke brukes av Helse) |
Selv om alle EURO-DMO-talegrupper er tilgjengelige i helsetjenestens radioterminaler, er det kun de som er beregnet brukt av Helse som skal brukes, jf. pålegget om å ikke lytte på talegrupper som ikke er tildelt eller tjenstlig nødvendig.
Ved behov for etablering av Gateway og/eller Repeater under bistand til naboland, benyttes aktuell Euro-DMO-talegruppe mot tilsvarende NOSE/FINO talegruppe i TMO. Se kap. 5.10 Bruk av Gateway og Repeater.
4.4.5 Europeiske DMO-talegrupper (EURO-DMO)
EURO-DMO-talegrupper kan brukes i andre europeiske land eller for kommunikasjon med andre europeiske TETRA-brukere som er i Norge. EURO-DMO-talegrupper er ikke tillatt brukt utenfor Europa.
Talegruppe Alias | Bruksområde |
---|---|
EURODMO-1 | For kommunikasjon med andre lands brukere der TMO talegrupper ikke er tilgjengelig eller ikke hensiktsmessig å bruke. |
EURODMO-2 | Grensekontroll (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-3 | For kommunikasjon med andre lands helseressurser der TMO talegrupper ikke er tilgjengelig eller ikke hensiktsmessig å bruke. |
EURODMO-4 | Politi (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-5 | Toll (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-6 | For kommunikasjon med andre lands brukere der TMO talegrupper ikke er tilgjengelig eller ikke hensiktsmessig å bruke. |
EURODMO-7 | Grensekontroll (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-8 | For kommunikasjon med andre lands helseressurser der TMO talegrupper ikke er tilgjengelig eller ikke hensiktsmessig å bruke. |
EURODMO-9 | Politi (skal ikke brukes av Helse) |
EURODMO-10 | Forsvaret (skal ikke brukes av Helse) |
Selv om alle EURO-DMO-talegrupper er tilgjengelige i helsetjenestens radioterminaler, er det kun de som er beregnet brukt av Helse som skal brukes, jf. pålegget om å ikke lytte på talegrupper som ikke er tildelt eller tjenstlig nødvendig.
Ved behov for etablering av Gateway og/eller Repeater under bistand til naboland, benyttes aktuell Euro-DMO-talegruppe mot tilsvarende NOSE/FINO talegruppe i TMO. Se kap. 5.10 Bruk av Gateway og Repeater.
Operativ bruk av Nødnett
Meldingsmottak og varsling
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
For å ivareta samvirke mellom nødetatene når felles oppgaver skal løses, er det besluttet felles overordnede retningslinjer for varsling og kommunikasjon.
Trippelvarsling
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Med trippelvarsling menes varsling mellom 11X-sentralene, for å sikre rask og effektiv varsling ved behov for felles innsats. Dersom AMK-sentralen er første mottaker av en nødsamtale som krever samvirke med de andre nødetatene, skal trippelvarsling utføres umiddelbart. Trippelvarsling skal primært være en konferansekoblet telefonsamtale hvor operatørene på alle nødmeldesentralene kan koordinere sin innsats. Nasjonal trippelvarslingsprosedyre er vedlegg til Felles sambandsreglement for Nødnett.
Trippelvarsling kan alternativt gjøres via 11X-talegruppe.
SAR-varsling
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Med SAR-varsling menes varsling mellom 11x-sentralene og HRS, med aktuell AMK-LA i medlytt. SAR-varsling utføres umiddelbart ved henvendelse om situasjoner som innledningsvis blir vurdert som en akutt redningshendelse. Det tilligger alle nødetatene å vurdere HRS inkludert i telefonkonferanse ved trippelvarsling (SAR-varsling).
Tverrvarsling
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Med tverrvarsling menes varsling av en annen etats 11x-sentral ved behov for assistanse til gjennomføring av oppdrag. Primært brukes telefon for varsling, alternativt kan 11X-talegruppe benyttes.
Samvirke med andre nødetater og beredskapsaktører
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Ved hendelser der nødetatene og eventuelt andre beredskapsaktører er involvert, skal alle ressurser på vei til hendelsen lytte i tildelt felles talegruppe (f.eks. SAR- eller SAMVIRKE-talegruppe). Kommunikasjon i talegruppen skal begrenses til tidskritisk felles informasjon. Annen operativ kommunikasjon skal foregå i etatenes egne talegrupper. Når ressursene fra de ulike aktørene ankommer hendelsesstedet, fortsetter operativ kommunikasjon i etatenes egne talegrupper. Den tildelte felles talegruppen brukes da videre som ledelsessamband. Innsatsleder kan beslutte annen bruk av Nødnett ut fra hendelsens art og omfang.
5.5.1 Samvirke mellom helsetjenesten, akutthjelpere og frivillige organisasjoner
Kommunikasjon mellom helsetjenesten, akutthjelpere og frivillige organisasjoner bør foregå på SAMVUP- og/eller SAMVIRKE-talegrupper. Bruk av SAMVUP-talegrupper skal avklares med AMK-sentralen på forhånd. AMK-sentralen må avklare bruk av SAMVIRKE-talegrupper med politiet. Innledende kontakt med AMK-sentralen skal skje på telefon.
5.5.1 Samvirke mellom helsetjenesten, akutthjelpere og frivillige organisasjoner
Kommunikasjon mellom helsetjenesten, akutthjelpere og frivillige organisasjoner bør foregå på SAMVUP- og/eller SAMVIRKE-talegrupper. Bruk av SAMVUP-talegrupper skal avklares med AMK-sentralen på forhånd. AMK-sentralen må avklare bruk av SAMVIRKE-talegrupper med politiet. Innledende kontakt med AMK-sentralen skal skje på telefon.
5.5.2 Samvirke med Forsvaret
Ved hendelser og øvelser der helsetjenesten samvirker med Saniteten i Forsvaret (SANiF), skal kommunikasjon foregå på SAMVUP-talegrupper. AMK-sentralen i det området hendelsen pågår tildeler en eller flere SAMVUP-talegruppe(-r) for kommunikasjon mellom helsetjenestens og Forsvarets ressurser. Det bør benyttes SAMVUP-talegrupper med nasjonal gyldighet, da Forsvarets ressurser ofte forflytter seg over et større geografisk område gjennom flere politidistrikter.
Ved samvirke i områder uten nødnett-dekning kan talegruppen DMO-SAMVIRKE benyttes. Ved hendelser der flere beredskapsaktører deltar i sivilt militært samvirke, benyttes SAMVIRKE- eller SAR-talegrupper. Det er Politiet eventuelt HRS som tildeler disse talegruppene.
5.5.2 Samvirke med Forsvaret
Ved hendelser og øvelser der helsetjenesten samvirker med Saniteten i Forsvaret (SANiF), skal kommunikasjon foregå på SAMVUP-talegrupper. AMK-sentralen i det området hendelsen pågår tildeler en eller flere SAMVUP-talegruppe(-r) for kommunikasjon mellom helsetjenestens og Forsvarets ressurser. Det bør benyttes SAMVUP-talegrupper med nasjonal gyldighet, da Forsvarets ressurser ofte forflytter seg over et større geografisk område gjennom flere politidistrikter.
Ved samvirke i områder uten nødnett-dekning kan talegruppen DMO-SAMVIRKE benyttes. Ved hendelser der flere beredskapsaktører deltar i sivilt militært samvirke, benyttes SAMVIRKE- eller SAR-talegrupper. Det er Politiet eventuelt HRS som tildeler disse talegruppene.
Samhandling internt i helsetjenesten
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Alle deler av helse- og omsorgstjenesten som er en del av den akuttmedisinske beredskapen, skal kunne kommunisere i Nødnett internt og på tvers av etablerte kommune- og regiongrenser. Kommunikasjonen kan foregå i talegrupper eller som en-til-en-samtale.
5.6.1 Varsling av ressurser
Varsling av ressurser foregår normalt ved at eget kontrollrom sender en Utalarmering/Call-out til radioterminalene som er knyttet til aktuell ressurs. Alternativt kan varsling utføres som en en-til-en samtale i Nødnett, eller i form av anrop i ressursenes hovedtalegruppe. Dette reguleres i enhetenes nivå 3 prosedyrer.
5.6.1 Varsling av ressurser
Varsling av ressurser foregår normalt ved at eget kontrollrom sender en Utalarmering/Call-out til radioterminalene som er knyttet til aktuell ressurs. Alternativt kan varsling utføres som en en-til-en samtale i Nødnett, eller i form av anrop i ressursenes hovedtalegruppe. Dette reguleres i enhetenes nivå 3 prosedyrer.
5.6.2 Samhandling med ambulanser på tvers av AMK-områder
Ved samhandling på tvers av AMK-områder skal naboressurser skifte talegruppe til den lokale ambulansetalegruppen som er valgt for hendelsen.
5.6.2 Samhandling med ambulanser på tvers av AMK-områder
Ved samhandling på tvers av AMK-områder skal naboressurser skifte talegruppe til den lokale ambulansetalegruppen som er valgt for hendelsen.
5.6.3 Samhandling mellom AMK-sentraler i samme RHF
Ved samhandling mellom AMK-sentraler i samme RHF skal regional talegruppe 1 (eksempel: HELSE-NORD-1) innen hvert RHF benyttes. Talegruppene har nasjonal gyldighet. Øvrige talegrupper tildeles ved behov av den AMK-sentralen som har det overordnede koordineringsansvaret i regionen.
5.6.3 Samhandling mellom AMK-sentraler i samme RHF
Ved samhandling mellom AMK-sentraler i samme RHF skal regional talegruppe 1 (eksempel: HELSE-NORD-1) innen hvert RHF benyttes. Talegruppene har nasjonal gyldighet. Øvrige talegrupper tildeles ved behov av den AMK-sentralen som har det overordnede koordineringsansvaret i regionen.
5.6.4 Samhandling mellom AMK-sentraler i forskjellige helseregioner
Ved samhandling mellom AMK-sentraler i forskjellige helseregioner, skal regional talegruppe 1 i den regionen hendelsen pågår benyttes.
5.6.4 Samhandling mellom AMK-sentraler i forskjellige helseregioner
Ved samhandling mellom AMK-sentraler i forskjellige helseregioner, skal regional talegruppe 1 i den regionen hendelsen pågår benyttes.
5.6.5 Kommunikasjon mellom ambulansetjenesten og legevaktlege
Kommunikasjon mellom ambulansetjenesten og kommunal vaktlege under felles utrykning bør primært skje ved at legevaktlegen skifter til aktuell ambulansetalegruppe etter utalarmering, sekundært ved at AMK-sentralen sammenkobler LV-sentralens talegruppe med aktuell ambulansetalegruppe. Dette bør også gjøres i tilfeller der legevaktlege ikke rykker ut. Legevaktlegen har ansvar for pasienten og bør lytte aktivt i talegruppe for tilbakemelding fra ambulanse.
Når ambulanse har behov for å konferere med legevaktlege/fastlege for å avklare videre behandling, undersøkelser eller leveringssted kan kommunikasjonen foregå i LV-talegruppe dersom ikke pasientidentifiserbare opplysninger skal formidles. Kommunikasjon av pasientidentifiserbare opplysninger skal som hovedregel foregå i én-til-én-samtale.
Pasientsensitiv kommunikasjon mellom legevaktsentral og lege i vakt skal primært gjennomføres som en en-til-en samtale i nødnett eller som en telefonsamtale. Ved hendelse med behov for utrykning skal lege i vakt varsles via Nødnett.
5.6.5 Kommunikasjon mellom ambulansetjenesten og legevaktlege
Kommunikasjon mellom ambulansetjenesten og kommunal vaktlege under felles utrykning bør primært skje ved at legevaktlegen skifter til aktuell ambulansetalegruppe etter utalarmering, sekundært ved at AMK-sentralen sammenkobler LV-sentralens talegruppe med aktuell ambulansetalegruppe. Dette bør også gjøres i tilfeller der legevaktlege ikke rykker ut. Legevaktlegen har ansvar for pasienten og bør lytte aktivt i talegruppe for tilbakemelding fra ambulanse.
Når ambulanse har behov for å konferere med legevaktlege/fastlege for å avklare videre behandling, undersøkelser eller leveringssted kan kommunikasjonen foregå i LV-talegruppe dersom ikke pasientidentifiserbare opplysninger skal formidles. Kommunikasjon av pasientidentifiserbare opplysninger skal som hovedregel foregå i én-til-én-samtale.
Pasientsensitiv kommunikasjon mellom legevaktsentral og lege i vakt skal primært gjennomføres som en en-til-en samtale i nødnett eller som en telefonsamtale. Ved hendelse med behov for utrykning skal lege i vakt varsles via Nødnett.
5.6.6 Kommunikasjon med akuttmottak
Kommunikasjon med akuttmottak om taushetsbelagte opplysninger skal primært skje som en en-til-en samtale. Kommunikasjon av opplysninger som ikke er underlagt taushetsplikt kan foregå som en gruppesamtale. Se mer om taushetsplikt under punkt 5.17.
5.6.6 Kommunikasjon med akuttmottak
Kommunikasjon med akuttmottak om taushetsbelagte opplysninger skal primært skje som en en-til-en samtale. Kommunikasjon av opplysninger som ikke er underlagt taushetsplikt kan foregå som en gruppesamtale. Se mer om taushetsplikt under punkt 5.17.
Nummerplan og kallesignaler
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Det er utarbeidet en nasjonal struktur som fordeler Helse sin tildelte ISSI nummerserie. Fordelingen er beskrevet i vedlegg. Kallesignaler brukes for å sikre identifisering av ressurser som benytter Nødnett.
Bruk av samband
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Ved bruk av Nødnett skal alltid faste ekspedisjonsord benyttes i gruppesamtaler. Det reduserer mulighetene for misforståelser og meldingene forenkles/forkortes. Skulle ekspedisjonsordene ikke dekke et spesielt formål, sendes meldingen etter beste skjønn. Informasjon om taleteknikk, det internasjonale fonetiske alfabetet, uttale av tall og ekspedisjonsord fremgår av vedlegg.
Sammenkobling av talegrupper
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Hovedregelen er at brukere selv skifter talegruppe. Det kan unntaksvis gjøres sammenkobling med andre talegrupper. Slik sammenkobling gjøres primært mellom talegrupper med aktører som trenger felles kommunikasjon. Ellers kan sammenkobling med talegrupper besluttes når antall brukere i talegruppene eller andre forhold tilsier at det er stor risiko for å miste kommunikasjon.
Ved behov for sammenkobling med en felles talegruppe, må kontrollrommet som ønsker å sammenkoble talegruppene først innhente tillatelse fra eier av ønsket felles talegruppe før sammenkobling iverksettes. Kontrollrom som oppretter sammenkobling, skal bekjentgjøre dette i talegruppene som berøres før sammenkoblingen iverksettes. Ved behov kan eier kreve sammenkoblingen fjernet, og dette skal umiddelbart etterkommes. Fjerning av sammenkobling skal gjøres kjent i talegruppene som berøres før sammenkoblingen fjernes.
Bruk av Gateway og Repeater
5.10.1 Bruk av Gateway ved ambulanseoppdrag
Ambulansepersonell som oppdager at det er behov for utvidet radiodekning, bør etablere Gateway. Slik som i parkeringshus, tunneler, i nasjonalparker osv. Gateway etableres med tildelt ambulansetalegruppe (TMO) mot DMO talegruppe DMO–HELSE 1(-3).
5.10.1 Bruk av Gateway ved ambulanseoppdrag
Ambulansepersonell som oppdager at det er behov for utvidet radiodekning, bør etablere Gateway. Slik som i parkeringshus, tunneler, i nasjonalparker osv. Gateway etableres med tildelt ambulansetalegruppe (TMO) mot DMO talegruppe DMO–HELSE 1(-3).
5.10.2 Bruk av Gateway ved samvirke
Ved behov for utvidet dekning skal bruk av Gateway vurderes. Hvis flere Gateway-enheter er tilgjengelig på stedet skal innsatsleder avgjøre hvilken Gateway som skal benyttes. Gateway etableres med tildelt felles talegruppe (TMO) mot DMO talegruppe DMO-BAPS eller DMO-SAMVIRKE, avhengig av hvilke aktører som deltar.
5.10.2 Bruk av Gateway ved samvirke
Ved behov for utvidet dekning skal bruk av Gateway vurderes. Hvis flere Gateway-enheter er tilgjengelig på stedet skal innsatsleder avgjøre hvilken Gateway som skal benyttes. Gateway etableres med tildelt felles talegruppe (TMO) mot DMO talegruppe DMO-BAPS eller DMO-SAMVIRKE, avhengig av hvilke aktører som deltar.
5.10.3 Bruk av Gateway ved bistand i Sverige/Finland
Gateway etableres med tildelt NOSE/FINO talegruppe (TMO) mot tilsvarende Euro-DMO talegruppe, avhengig av hvilke aktører som deltar.
5.10.3 Bruk av Gateway ved bistand i Sverige/Finland
Gateway etableres med tildelt NOSE/FINO talegruppe (TMO) mot tilsvarende Euro-DMO talegruppe, avhengig av hvilke aktører som deltar.
5.10.4 Bruk av DMO repeater i helsetjenesten
Ved store hendelser over større geografiske områder uten nødnettdekning, eller ved behov for å avlaste Nødnett, bør DMO repeater etableres for kommunikasjon mellom helseressurser. Repeater etableres da med DMO-talegruppe DMO-HELSE 1(-3).
5.10.4 Bruk av DMO repeater i helsetjenesten
Ved store hendelser over større geografiske områder uten nødnettdekning, eller ved behov for å avlaste Nødnett, bør DMO repeater etableres for kommunikasjon mellom helseressurser. Repeater etableres da med DMO-talegruppe DMO-HELSE 1(-3).
5.10.5 Bruk av DMO repeater ved samvirke
Ved utfordringer med dekning fra Nødnett skal etablering av DMO-repeater vurderes. Hvis flere repeatere er tilgjengelig på stedet skal innsatsleder avgjøre hvilken repeater som skal benyttes. Repeater etableres med DMO-talegruppe DMO BAPS alternativt DMO SAMVIRKE, avhengig av hvilke aktører som deltar.
5.10.5 Bruk av DMO repeater ved samvirke
Ved utfordringer med dekning fra Nødnett skal etablering av DMO-repeater vurderes. Hvis flere repeatere er tilgjengelig på stedet skal innsatsleder avgjøre hvilken repeater som skal benyttes. Repeater etableres med DMO-talegruppe DMO BAPS alternativt DMO SAMVIRKE, avhengig av hvilke aktører som deltar.
5.10.6 Bruk av DMO repeater ved bistand i Sverige/Finland
Repeater etableres med Euro-DMO-talegruppe, avhengig av hvilke aktører som deltar.
5.10.6 Bruk av DMO repeater ved bistand i Sverige/Finland
Repeater etableres med Euro-DMO-talegruppe, avhengig av hvilke aktører som deltar.
En-til-en-samtaler i Nødnett
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
En-til-en samtale i Nødnett kan benyttes ved behov for kontakt med annen radioterminal-bruker eller et kontrollrom. Samtalen settes opp ved å velge ønsket ISSI-nummer.
En-til-en samtaler benyttes blant annet for å unngå deling av taushetsbelagte opplysninger.
Ringe til og fra Nødnett
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Det er mulig å ringe fra/til en radioterminal til/fra offentlige telenett. Tilgang er styrt per terminal. Alle terminaler i helsetjenesten er åpnet for slik bruk og er tildelt et individuelt 8-siffret telefonnummer (DDI nummer: Direct Dial In).
Bruk av mobiltelefon
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
I tilfeller der Nødnett ikke er tilgjengelig eller at kvaliteten i kommunikasjonen over Nødnett ikke er god nok, kan mobiltelefon brukes som reservesamband.
For alminnelig kommunikasjon av helseopplysninger, anser Helsedirektoratet at de ordinære mobilnettene er tilstrekkelig sikret. Med alminnelig kommunikasjon av helseopplysninger menes;
- tale over det offentlig regulerte mobilnettet i ordinære situasjoner
- mellom innringer/pasient og helsepersonell
- mellom helsepersonell
Bruk av SMS og andre meldingstjenester er derimot mer utfordrende med hensyn til sikring av kommunikasjonen, og anbefales ikke brukt med mindre virksomheten har god kontroll på meldingstjenesten.
Alternative kommunikasjonsløsninger ved kapasitetsproblemer
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Ved stor belastning i Nødnett kan det oppleves kapasitetsbegrensninger, ved at samtaler ikke kan gjennomføres. Dette er spesielt aktuelt ved mange samtidige brukere på et geografisk begrenset område, for eksempel et større skadested. I slike tilfeller kan følgende tiltak anvendes:
- Minne mannskapene om radiodisiplin
- Unngå en-til-en samtaler i geografisk område nær hendelsen
- Reduser antall talegrupper som brukes på hendelsesstedet
- Avslutte bruk og lytting på talegrupper som ikke er tildelt aktuell hendelse (husk radioterminaler i kjøretøy)
- Strengere prioritering av radiotrafikk
- Vurdere bruk av DMO og eventuelt DMO Repeater
- Vurdere bruk av felles talegrupper
- Vurdere bruk av alternative sambandsmidler
- Vurdere bruk av SDS
Bæring av radioterminal
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Brukere av radioterminal bør bære radioterminalen høyt plassert på kroppen, for å sikre best mulig dekning for radioterminalen og GPS-posisjonering ved utløsning av sikkerhetsalarm.
Urettmessig bruk
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Radioterminaler tillates kun brukt når bruker har tjenstlig behov.
Radioterminaler skal være avslått hvis bruker ikke er i tjeneste. Brukere som er gitt tillatelse til å medbringe håndholdt radioterminal utenfor tjeneste, har ikke anledning til å benytte radioterminalen til annet enn til tjenstlig formål. Dersom vedkommende privat er knyttet til annen organisasjon som også benytter Nødnett, skal terminal fra denne organisasjonen benyttes. Urettmessig bruk kan medføre at radioterminalen blir deaktivert fra Nødnett.
Taushetsplikt
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Helsepersonells taushetsplikt er regulert i helsepersonelloven kapittel 5. Helsepersonelloven § 21 er hovedregelen om helsepersonells yrkesmessige taushetsplikt og korresponderer med pasienters rett til vern mot spredning av opplysninger etter pasient- og brukerrettighetsloven § 3-6. Det er også gitt bestemmelser om taushetsplikt i spesialisthelsetjenesteloven § 6-1 og helse- og omsorgstjenesteloven § 12-1. (lovdata.no)
Helsepersonell skal hindre at andre får kjennskap eller tilgang til taushetsbelagte opplysninger. Dette innebærer ikke bare en passiv plikt for helsepersonellet til å tie, men også en aktiv plikt til å hindre uvedkommende i å få tilgang til taushetsbelagt informasjon. Taushetsplikten omfatter opplysninger om folks legems- eller sykdomsforhold eller andre personlige forhold som de får vite om i egenskap av å være helsepersonell. Med "legems- eller sykdomsforhold" menes opplysninger om den enkeltes helsesituasjon og sykdomsforhold, enten det er av psykisk eller fysisk karakter.
Forsvarlig håndtering og oppbevaring av slike opplysninger om pasienter er en forutsetning for å etterleve den lovbestemte taushetsplikten.
Taushetsbelagte opplysninger kan videreformidles til samarbeidende personell når det er nødvendig for å kunne gi forsvarlig helsehjelp, jf. helsepersonelloven § 25. Det må foretas en konkret vurdering av nødvendigheten av formidlingen og hvilke opplysninger det er behov for å utlevere i den konkrete situasjonen.
Bestemmelsene om taushetsplikt gjelder også ved kommunikasjon av taushetsbelagte opplysninger i Nødnett. Videreformidling av slike opplysninger må dermed begrenses til hva som er nødvendig å videreformidle. I den grad det er nødvendig å kommunisere enkelte opplysninger videre til utvalgte aktører, skal det som hovedregel benyttes elektronisk melding. Dersom det ikke er mulig å benytte elektronisk melding, skal videreformidling av opplysningene skje gjennom en-til-en samtale mellom de aktuelle aktørene. Eksempler på slike situasjoner kan være at det fremkommer opplysninger om psykisk sykdom, spesielle private og familiære forhold, opplysninger om offentlige personer osv.
I situasjoner der flere helseressurser skal utkalles til en tidskritisk hendelse, kan taushetsbelagte opplysninger kommuniseres i tildelt talegruppe, hvor personell som har behov for opplysningene for å kunne yte rask helsehjelp er med.
For å hindre at utenforstående overhører kommunikasjon av taushetsbelagte opplysninger, bør radioterminal-brukere benytte øregarnityr.
Det er også gjort unntak fra taushetsplikten i situasjoner hvor det er behov for bistand fra andre nødetater. Etter helsepersonelloven § 31 har helsepersonell en plikt til å varsle politi og brannvesen dersom dette er nødvendig for å avverge alvorlig skade på person eller eiendom. Helsepersonellets taushetsplikt – rett og plikt til å utlevere taushetsbelagte opplysninger til politiet og Helsepersonelloven med kommentarer (helsedirektoratet.no), gir nærmere informasjon om denne bestemmelsen.
Innsatsledelse og samvirke med andre etater
5.18.1 Samvirke med andre nødetater
Ved samvirke der kun nødetatene deltar, benyttes BAPS-talegruppe som politiet tildeler til hendelsen. I tillegg kan politiet beslutte at BAPS-talegruppe brukes på innsatsområdet for ulike funksjoner, for eksempel på samleplass, evakueringspunkt mv.
5.18.1 Samvirke med andre nødetater
Ved samvirke der kun nødetatene deltar, benyttes BAPS-talegruppe som politiet tildeler til hendelsen. I tillegg kan politiet beslutte at BAPS-talegruppe brukes på innsatsområdet for ulike funksjoner, for eksempel på samleplass, evakueringspunkt mv.
5.18.2 Ledelse og bruk av talegrupper
Innsatsledere fra nødetatene på vei til og på skadested må være tilgjengelig i hensiktsmessig felles talegruppe (BAPS, SAR eller SAMVIRKE avhengig av type hendelse og hvilke aktører som er varslet) for å kommunisere med hverandre.
5.18.2 Ledelse og bruk av talegrupper
Innsatsledere fra nødetatene på vei til og på skadested må være tilgjengelig i hensiktsmessig felles talegruppe (BAPS, SAR eller SAMVIRKE avhengig av type hendelse og hvilke aktører som er varslet) for å kommunisere med hverandre.
5.18.3 Samvirke med andre aktører
Ved samvirke der nødetatene og andre beredskapsbrukere deltar benyttes politidistriktets SAMVIRKE-talegrupper, eller ved redningsaksjoner SAR-talegrupper. Politiet beslutter hvilken SAMVIRKE- eller SAR-talegruppe som skal benyttes under hendelsen.
Talegruppen SAMVIRKE-ALLE er tilgjengelig for alle nødnettbrukere og kan sammenkobles med usikrede nett. Det er viktig å merke seg at nødnettets konfidensialitet ikke er garantert i denne talegruppen. Talegruppen har gyldighet per politidistrikt.
5.18.3 Samvirke med andre aktører
Ved samvirke der nødetatene og andre beredskapsbrukere deltar benyttes politidistriktets SAMVIRKE-talegrupper, eller ved redningsaksjoner SAR-talegrupper. Politiet beslutter hvilken SAMVIRKE- eller SAR-talegruppe som skal benyttes under hendelsen.
Talegruppen SAMVIRKE-ALLE er tilgjengelig for alle nødnettbrukere og kan sammenkobles med usikrede nett. Det er viktig å merke seg at nødnettets konfidensialitet ikke er garantert i denne talegruppen. Talegruppen har gyldighet per politidistrikt.
5.18.4 Innsatsledelse – funksjoner og kallesignaler
For lederroller i helsetjenesten brukes funksjonen som kallesignal. Ved kommunikasjon i felles talegrupper benyttes «I-L Helse» som kallesignal for "Innsatsleder Helse", for å unngå forveksling med Innsatsleder som normalt er en polititjenesteperson.
Aktuelle lederroller i helsetjenesten ved større hendelser;
- Innsatsleder Helse
- Medisinsk leder Helse
- Ressurskoordinator Helse
- Leder evakuering
- Leder Samleplass
5.18.4 Innsatsledelse – funksjoner og kallesignaler
For lederroller i helsetjenesten brukes funksjonen som kallesignal. Ved kommunikasjon i felles talegrupper benyttes «I-L Helse» som kallesignal for "Innsatsleder Helse", for å unngå forveksling med Innsatsleder som normalt er en polititjenesteperson.
Aktuelle lederroller i helsetjenesten ved større hendelser;
- Innsatsleder Helse
- Medisinsk leder Helse
- Ressurskoordinator Helse
- Leder evakuering
- Leder Samleplass
Kommunikasjon med luftambulansetjenesten
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Luftambulansetjenesten er en nasjonal ressurs og er regulert gjennom Retningslinjer for bruk av luftambulanse (luftambulanse.no).
Behov for ambulansehelikopter meldes til lokal AMK-sentral som vurderer behovet og varsler aktuell luftambulansebase gjennom regionens AMK-LA-sentral. Prosedyre skal bl.a. sikre ensartet kommunikasjon over hele landet mellom luftambulansetjenesten, aktuelle AMK-sentraler og lokale ressurser på skadestedet.
Det inngås avtale mellom flyselskap og hver AMK-LA-sentral, hvor hensikten er å være støttefunksjon for at luftambulanseoppdrag skal bli gjennomført på en sikker og effektiv måte. AMK-LA-sentralen skal i samarbeid med flyselskap utarbeide og ha prosedyrer for:
- Varsling av oppdrag
- Kommunikasjon med ambulansehelikopter
- Flight Following
- Separasjon av luftambulansehelikoptre på faste etablerte instrument-ruter.
- Aksjon ved savnet helikopter
- Oppdrag over riksgrensen mot Sverige og Finland
Det skal også foreligge Prosedyre for varsling og kommunikasjon mellom AMK-LA og luftambulansetjenesten (luftambulanse.no).
Aksjonsovervåkning
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
AMK-sentralene har ansvar for å sikre forsvarlig samhandling i helsetjenesten internt og mellom nødetater under pågående aksjoner. AMK-sentralen bør derfor lydmonitorere alle tildelte talegrupper ved pågående aksjoner. Dette må reguleres i lokale prosedyrer.
5.20.1 Sikkerhetsalarm
I Nødnett (TMO) skal sikkerhetsalarmen sikre at personell i nød kan varsle egen AMK-sentral om sin situasjon. Utløste sikkerhetsalarmer rutes til egen AMK-sentral.
Utløste sikkerhetsalarmer fra radioterminaler som er migrert til det svenske Rakel-nettet eller det finske Virve-nettet rutes også til egen AMK-sentral.
AMK-sentralene skal alltid monitorere eller hendelsesmonitorere aktuelle alarmtalegrupper.
Utløst sikkerhetsalarm i DMO monitoreres av radioterminaler i samme DMO talegruppe.
Enkelte typer radioterminaler sender sikkerhetsalarm i TMO på tross av at radioterminalen står i en DMO talegruppe. Forutsetningen er at radioterminalen er innenfor dekning av nødnett (TMO). Hvordan sikkerhetsalarm fungerer i hhv. TMO og/eller DMO må tydelig beskrives i lokale prosedyrer.
5.20.1 Sikkerhetsalarm
I Nødnett (TMO) skal sikkerhetsalarmen sikre at personell i nød kan varsle egen AMK-sentral om sin situasjon. Utløste sikkerhetsalarmer rutes til egen AMK-sentral.
Utløste sikkerhetsalarmer fra radioterminaler som er migrert til det svenske Rakel-nettet eller det finske Virve-nettet rutes også til egen AMK-sentral.
AMK-sentralene skal alltid monitorere eller hendelsesmonitorere aktuelle alarmtalegrupper.
Utløst sikkerhetsalarm i DMO monitoreres av radioterminaler i samme DMO talegruppe.
Enkelte typer radioterminaler sender sikkerhetsalarm i TMO på tross av at radioterminalen står i en DMO talegruppe. Forutsetningen er at radioterminalen er innenfor dekning av nødnett (TMO). Hvordan sikkerhetsalarm fungerer i hhv. TMO og/eller DMO må tydelig beskrives i lokale prosedyrer.
Statusmeldinger
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Statusmeldinger kan sendes fra radioterminaler til eget kontrollrom som erstatning for tale, for å informere om status av operativ betydning. Ambulansetjenesten benytter normalt andre verktøy for å sende statusmeldinger til egen AMK-sentral.
Legevaktlege bør aktivt bruke statusmeldinger for å loggføre når man rykker ut og når man er fremme hos pasient, eventuelt avventer med å rykke ut. Dette må reguleres i lokale prosedyrer. Se liste over gjeldende statusmeldinger i Helse i vedlegg til veilederen.
Trening og øvelser
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Regelmessig trening og øvelse i bruk av Nødnett er viktig for å sikre god utnyttelse og korrekt bruk. Det er viktig at den enkelte bruker er trygg på bruken og kan håndtere nødnettsystemet best mulig.
Øvelser med et stort antall brukere krever kapasitet i Nødnett, og må derfor forhåndsvarsles til AMK-sentral slik at øvelsen kan avbrytes ved behov for kapasitet til reelle hendelser.
5.22.1 Øvelse i skarpe talegrupper
Øvelser som ikke er i regi av etatenes opplæringssentre bør foregå i skarpe talegrupper for at øving skal likne mest mulig på reelle hendelser. Oppkall innledes da med «Øvelse – Øvelse – Øvelse».
5.22.1 Øvelse i skarpe talegrupper
Øvelser som ikke er i regi av etatenes opplæringssentre bør foregå i skarpe talegrupper for at øving skal likne mest mulig på reelle hendelser. Oppkall innledes da med «Øvelse – Øvelse – Øvelse».
5.22.2 Reelle hendelser under øvelser
Reelle hendelser som oppstår under øvelse, skal varsles på samband ved å innlede sendingen med NO PLAY som beskrevet i vedlegg (Bruk av samband – Ekspedisjonsord).
5.22.2 Reelle hendelser under øvelser
Reelle hendelser som oppstår under øvelse, skal varsles på samband ved å innlede sendingen med NO PLAY som beskrevet i vedlegg (Bruk av samband – Ekspedisjonsord).
Krav til opplæring i bruk av Nødnett
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Det følger av akuttmedisinforskriften § 4 (lovdata.no) annet ledd at virksomheter som yter akuttmedisinske tjenester, herunder helseforetak og kommuner, skal sørge for at alle brukere av Nødnett får opplæring slik at de til enhver tid har de nødvendige ferdigheter og kunnskaper om korrekt og sikker bruk. Målet med opplæringen er å utvikle trygge og kompetente brukere av Nødnett, samt bedre samhandlingen både internt og eksternt.
I abonnementsvilkårene (nodnett.no) for bruk av Nødnett mellom brukerorganisasjonene og DSB stilles det krav til at alle brukere av Nødnett skal ha opplæring før utstyret tas i bruk. Det henvises til at nødetatenes fagdirektorater utarbeider egne krav for dette.
Forskrift om krav til og organisering av kommunal legevaktordning, ambulansetjeneste, medisinsk nødmeldetjeneste mv. (akuttmedisinforskriften) § 19 gir Helsedirektoratet hjemmel til å stille krav til opplæring i bruk av kommunikasjonsteknisk utstyr.
Arbeidsgivers plikt til å sørge for at nødnettbrukere til enhver tid opprettholder sin kompetanse er regulert i Forskrift om ledelse og kvalitetsforbedring i helse- og omsorgstjenesten.
Krav til opplæring av instruktører
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Alle som skal lære opp nødnettbrukere i helse- og omsorgstjenesten skal ha gjennomført instruktøropplæring i henhold til krav fastsatt i denne veilederen.
6.1.1 Hovedinstruktører som skal undervise på instruktørkurs for lokale instruktører
For å kunne undervise på instruktørkurs må man ha gjennomført:
- Hovedinstruktøropplæring for helsetjenesten, godkjent av Hdir og DSB.
6.1.1 Hovedinstruktører som skal undervise på instruktørkurs for lokale instruktører
For å kunne undervise på instruktørkurs må man ha gjennomført:
- Hovedinstruktøropplæring for helsetjenesten, godkjent av Hdir og DSB.
6.1.2 Formkrav til instruktørkandidater
- Instruktørkandidatene skal ha gjennomført sluttbrukeropplæring for brukergruppen de tilhører, i forkant av instruktøropplæringen
- Instruktørkandidater fra AMK, legevaktsentral og akuttmottak skal også ha gjennomført sluttbrukerkurs for radioterminalbrukere.
6.1.2 Formkrav til instruktørkandidater
- Instruktørkandidatene skal ha gjennomført sluttbrukeropplæring for brukergruppen de tilhører, i forkant av instruktøropplæringen
- Instruktørkandidater fra AMK, legevaktsentral og akuttmottak skal også ha gjennomført sluttbrukerkurs for radioterminalbrukere.
6.1.3 Generelle krav til instruktøropplæring
Instruktøropplæringen skal sikre at instruktører fra alle brukergrupper;
- Får et bevisst forhold til instruktørrollen
- Kan anvende ulike undervisningsprinsipper og metoder
- Får en overordnet forståelse av nødnettets oppbygning, virkemåte og funksjonalitet
- Får god innsikt i relevante prosedyrer
6.1.3 Generelle krav til instruktøropplæring
Instruktøropplæringen skal sikre at instruktører fra alle brukergrupper;
- Får et bevisst forhold til instruktørrollen
- Kan anvende ulike undervisningsprinsipper og metoder
- Får en overordnet forståelse av nødnettets oppbygning, virkemåte og funksjonalitet
- Får god innsikt i relevante prosedyrer
6.1.4 Instruktøropplæring AMK
Opplæringen skal sikre at AMK-instruktører;
- Får god kunnskap om innholdet i AMK brukerkurs
- Får praktisk trening i formidling av leksjoner fra AMK brukerkurs
- Får god kunnskap om samarbeid internt i helsetjenesten og med andre samarbeidende aktører i Nødnett
- Får kunnskap om håndtering av feilsituasjoner og reserveløsninger i AMK-sentralen
6.1.4 Instruktøropplæring AMK
Opplæringen skal sikre at AMK-instruktører;
- Får god kunnskap om innholdet i AMK brukerkurs
- Får praktisk trening i formidling av leksjoner fra AMK brukerkurs
- Får god kunnskap om samarbeid internt i helsetjenesten og med andre samarbeidende aktører i Nødnett
- Får kunnskap om håndtering av feilsituasjoner og reserveløsninger i AMK-sentralen
6.1.5 Instruktøropplæring legevaktsentral og akuttmottak
Opplæringen skal sikre at legevaktsentral/akuttmottak instruktører;
- Får god kunnskap om innholdet i legevaktsentral/akuttmottak brukerkurs
- Får praktisk trening i formidling av leksjoner fra brukerkurset for legevaktsentral og akuttmottak
- Får god kunnskap om samarbeid internt i helsetjenesten og med andre samarbeidende aktører i Nødnett
- Får kunnskap om håndtering av feilsituasjoner og reserveløsninger i legevaktsentral og akuttmottak
6.1.5 Instruktøropplæring legevaktsentral og akuttmottak
Opplæringen skal sikre at legevaktsentral/akuttmottak instruktører;
- Får god kunnskap om innholdet i legevaktsentral/akuttmottak brukerkurs
- Får praktisk trening i formidling av leksjoner fra brukerkurset for legevaktsentral og akuttmottak
- Får god kunnskap om samarbeid internt i helsetjenesten og med andre samarbeidende aktører i Nødnett
- Får kunnskap om håndtering av feilsituasjoner og reserveløsninger i legevaktsentral og akuttmottak
6.1.6 Instruktøropplæring radioterminal
Opplæringen skal sikre at radioterminal-instruktører;
- Har god kunnskap om innholdet i brukerkurset for aktuell type radioterminal
- Får praktisk trening i formidling av leksjoner fra radioterminalbrukerkurs
- Får god kunnskap om samarbeid internt i helsetjenesten og med andre samarbeidende aktører i Nødnett
- Får kunnskap om håndtering av feilsituasjoner
6.1.6 Instruktøropplæring radioterminal
Opplæringen skal sikre at radioterminal-instruktører;
- Har god kunnskap om innholdet i brukerkurset for aktuell type radioterminal
- Får praktisk trening i formidling av leksjoner fra radioterminalbrukerkurs
- Får god kunnskap om samarbeid internt i helsetjenesten og med andre samarbeidende aktører i Nødnett
- Får kunnskap om håndtering av feilsituasjoner
Krav til opplæring av brukere
6.2.1 Opplæring av brukere i kontrollrom
Regionale helseforetak, helseforetak og kommuner skal sikre og dokumentere at alle operatører i kontrollrom har gjennomgått opplæring i bruk av eget kommunikasjonsteknisk utstyr. Som et minimum skal operatørene;
- ha forståelse av nødnettets oppbygning, virkemåte og funksjonalitet
- kunne samhandle i henhold til de ulike prosedyrenivåene
- kunne betjene telefonsamtaler, konferanser, medlytt og overføring av samtaler.
- kunne betjene radiosamtaler, herunder gruppesamtaler og en-til-en samtaler
- kunne utalarmere og koordinere ressurser
- kunne anvende og kjenne bruksområdet til aktuelle talegrupper i ICCS
- kunne håndtere ulike meldinger
- kunne håndtere sikkerhetsalarmer (Gjelder AMK operatører)
- kunne betjene reserveløsninger
6.2.1 Opplæring av brukere i kontrollrom
Regionale helseforetak, helseforetak og kommuner skal sikre og dokumentere at alle operatører i kontrollrom har gjennomgått opplæring i bruk av eget kommunikasjonsteknisk utstyr. Som et minimum skal operatørene;
- ha forståelse av nødnettets oppbygning, virkemåte og funksjonalitet
- kunne samhandle i henhold til de ulike prosedyrenivåene
- kunne betjene telefonsamtaler, konferanser, medlytt og overføring av samtaler.
- kunne betjene radiosamtaler, herunder gruppesamtaler og en-til-en samtaler
- kunne utalarmere og koordinere ressurser
- kunne anvende og kjenne bruksområdet til aktuelle talegrupper i ICCS
- kunne håndtere ulike meldinger
- kunne håndtere sikkerhetsalarmer (Gjelder AMK operatører)
- kunne betjene reserveløsninger
6.2.2 Opplæring av radioterminal-brukere
Regionale helseforetak, helseforetak og kommuner skal sikre og dokumentere at alle brukere av radioterminaler i nødnett har gjennomgått nødvendig opplæring i bruk av den type radioterminal som benyttes i eget område. Som et minimum skal brukerne;
- ha forståelse av nødnettets oppbygning, virkemåte og funksjonalitet
- kunne samhandle i henhold til de ulike prosedyrenivåene
- kunne utføre gruppesamtaler og en-til-en samtaler
- kunne kvittere for utalarmering
- kunne skifte til ulike talegrupper i TMO og DMO
- kunne motta og besvare SDS meldinger
- kunne bruke sikkerhetsalarm med tilhørende prosedyre
- kunne benytte reserveløsninger ved manglende nødnettdekning og redusert kapasitet
- kunne etablere Gateway og Repeater og vite når disse skal anvendes (Gjelder brukere av kjøretøymontert radioterminal)
Faggrupper internt i sykehus har i økende grad tatt i bruk Nødnett. Det gjelder bl.a. personell i akuttmottak, traumeteam og stansteam. Det omfatter også kommunikasjon mellom faggrupper i ulike sykehus innen samme regionale helseforetak.
Støttetjenester til kjerneaktiviteten i sykehus har også i økende grad tatt i bruk Nødnett. Det gjelder bl.a. portører, driftspersonell og vektere. Disse brukergruppene har viktige funksjoner i daglig drift, men også i beredskapssammenheng.
Radioterminal-brukere som kun benytter sykehus-interne talegrupper kan tilpasse sin opplæring i henhold til dette, i samråd med Helsedirektoratet.
Radioterminal-brukere som hovedsakelig benytter sykehus-interne talegrupper, men i tillegg har talegrupper for kommunikasjon med eksterne nød- og beredskapsbrukere, skal gjennomføre utvidet opplæring som gir økt samvirkekompetanse.
6.2.2 Opplæring av radioterminal-brukere
Regionale helseforetak, helseforetak og kommuner skal sikre og dokumentere at alle brukere av radioterminaler i nødnett har gjennomgått nødvendig opplæring i bruk av den type radioterminal som benyttes i eget område. Som et minimum skal brukerne;
- ha forståelse av nødnettets oppbygning, virkemåte og funksjonalitet
- kunne samhandle i henhold til de ulike prosedyrenivåene
- kunne utføre gruppesamtaler og en-til-en samtaler
- kunne kvittere for utalarmering
- kunne skifte til ulike talegrupper i TMO og DMO
- kunne motta og besvare SDS meldinger
- kunne bruke sikkerhetsalarm med tilhørende prosedyre
- kunne benytte reserveløsninger ved manglende nødnettdekning og redusert kapasitet
- kunne etablere Gateway og Repeater og vite når disse skal anvendes (Gjelder brukere av kjøretøymontert radioterminal)
Faggrupper internt i sykehus har i økende grad tatt i bruk Nødnett. Det gjelder bl.a. personell i akuttmottak, traumeteam og stansteam. Det omfatter også kommunikasjon mellom faggrupper i ulike sykehus innen samme regionale helseforetak.
Støttetjenester til kjerneaktiviteten i sykehus har også i økende grad tatt i bruk Nødnett. Det gjelder bl.a. portører, driftspersonell og vektere. Disse brukergruppene har viktige funksjoner i daglig drift, men også i beredskapssammenheng.
Radioterminal-brukere som kun benytter sykehus-interne talegrupper kan tilpasse sin opplæring i henhold til dette, i samråd med Helsedirektoratet.
Radioterminal-brukere som hovedsakelig benytter sykehus-interne talegrupper, men i tillegg har talegrupper for kommunikasjon med eksterne nød- og beredskapsbrukere, skal gjennomføre utvidet opplæring som gir økt samvirkekompetanse.
Opplæringsmateriell og opplæringsfasiliteter
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Helsetjenestens driftsorganisasjon for Nødnett HF (HDO) utarbeider og oppdaterer opplæringsmateriell som tilfredsstiller kravene i denne veilederen. HDO tilbyr ulike kurs for de som ikke har mulighet for å gjennomføre opplæringen lokalt. Det er også mulig å leie radioterminaler og opplæringskontrollrommet til egen opplæring.
Drift og vedlikehold
Driftstøtte
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Helsetjenestens driftsorganisasjon for nødnett HF (HDO) yter driftstjenester og brukerstøtte 24 timer i døgnet, for alle brukere av kontrollromsløsningen og radioterminaler knyttet til Nødnett.
HDO er lokalisert på Gjøvik.
Innmelding av feil, avvik, endringsønsker, brukerspørsmål mv. kan meldes til HDO på følgende måter:
Telefon | 08915 |
---|---|
E-post | |
Servicedesk | |
Mobile enheter | radio@hdo.no / 90 82 81 76 |
7.1.1 Reserveløsning driftstøtte
Dersom hovednummeret er ute av drift kan HDO kontaktes på følgende alternative måter, i prioritert rekkefølge;
- HDO Service Desk: 61 18 28 00
- HDO Service Desk mobil: 90 78 70 35
Skal kun benyttes ved kriser der det ikke oppnås kontakt på numrene over. Dersom flere ringer samtidig vil nummeret være opptatt. Prøv med jevne mellomrom, eller gå videre til neste trinn. - Ring HDO radioterminal med ISSI 3905100 eller DDI 87 82 33 30
- Kall opp HDO på Nødnett, talegruppe HDO-04
- Dersom all telekommunikasjon og Nødnett er ute, men internett fungerer, send e-post til drift@hdo.no
7.1.1 Reserveløsning driftstøtte
Dersom hovednummeret er ute av drift kan HDO kontaktes på følgende alternative måter, i prioritert rekkefølge;
- HDO Service Desk: 61 18 28 00
- HDO Service Desk mobil: 90 78 70 35
Skal kun benyttes ved kriser der det ikke oppnås kontakt på numrene over. Dersom flere ringer samtidig vil nummeret være opptatt. Prøv med jevne mellomrom, eller gå videre til neste trinn. - Ring HDO radioterminal med ISSI 3905100 eller DDI 87 82 33 30
- Kall opp HDO på Nødnett, talegruppe HDO-04
- Dersom all telekommunikasjon og Nødnett er ute, men internett fungerer, send e-post til drift@hdo.no
Innmelding av feil og avvik
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Det er viktig at HDO får relevant informasjon om feil/uønsket hendelse så raskt som mulig for at feilsøking og retting skal kunne iverksettes snarest. Dette kan bl.a. være informasjon om:
- dato/klokkeslett når feilen/hendelsen oppsto
- hva du gjorde og hvor du var når dette skjedde (gjelder radioterminaler)
- hvilke funksjoner du benyttet
- bruk av kjøretøymontert, bordmontert eller håndholdt radioterminal, eller en operatørplass på kontrollrom
- eget anropsnummer (ISSI) og hvilket anropsnummer (ISSI) du hadde forbindelse med da feilen/hendelsen oppsto.
Alle feil/hendelser må meldes inn for å sikre god oppfølging. Selv om samme feil/hendelse er meldt inn tidligere, er det likevel viktig at feilen meldes inn på nytt hver gang den oppstår. Hyppigheten av feil/hendelser er viktig informasjon når HDO skal utøve feilretting.
7.2.1 Innmelding via telefon
For å sikre raskest mulig oppfølging bør alle kritiske feil/hendelser meldes inn på telefon 08915 (alternativt 61 18 28 00), som er betjent hele døgnet.
7.2.1 Innmelding via telefon
For å sikre raskest mulig oppfølging bør alle kritiske feil/hendelser meldes inn på telefon 08915 (alternativt 61 18 28 00), som er betjent hele døgnet.
7.2.2 Innmelding på e-post
Feil/hendelser kan også meldes på e-post drift@hdo.no som leses hele døgnet.
7.2.2 Innmelding på e-post
Feil/hendelser kan også meldes på e-post drift@hdo.no som leses hele døgnet.
7.2.3 Innmelding over internett
Feil og avvik kan også meldes til HDO servicedesk på internett - http://drift.hdo.no . Løsningen er tilgangsstyrt.
Status for innmeldte saker og oversikt over innmeldte saker som er lukket finnes også her.
7.2.3 Innmelding over internett
Feil og avvik kan også meldes til HDO servicedesk på internett - http://drift.hdo.no . Løsningen er tilgangsstyrt.
Status for innmeldte saker og oversikt over innmeldte saker som er lukket finnes også her.
Lokal drift og forvaltning
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Ansvarlig enhet skal ha oversikt over eget nødnettutstyr og iverksette nødvendige tiltak for å sikre forsvarlig bruk og håndtering. Tap av, eller skade på nødnettutstyr skal varsles umiddelbart til HDO.
Virksomheten og nødnettbrukere skal sørge for at utstyr knyttet til Nødnett (kontrollrom og/eller radioterminaler) ikke er tilgjengelig for uvedkommende. Med dette menes sikker oppbevaring og tilgangskontroll.
7.3.1 Oppbevaring av radioterminaler
Radioterminaler skal oppbevares sikkert for å forhindre uvedkommende tilgang. Det er viktig å etablere rutiner som sikrer at radioterminaler ment for krise og beredskapshåndtering er ladet og fungerer til enhver tid. Det bør også planlegges for hvordan lading av radioterminaler skal gjennomføres ved langvarige strømbrudd. Radioterminaler skal være avslått dersom bruker ikke er i umiddelbar nærhet. Gjelder også fastmontert radioterminal når kjøretøy er på verksted.
7.3.1 Oppbevaring av radioterminaler
Radioterminaler skal oppbevares sikkert for å forhindre uvedkommende tilgang. Det er viktig å etablere rutiner som sikrer at radioterminaler ment for krise og beredskapshåndtering er ladet og fungerer til enhver tid. Det bør også planlegges for hvordan lading av radioterminaler skal gjennomføres ved langvarige strømbrudd. Radioterminaler skal være avslått dersom bruker ikke er i umiddelbar nærhet. Gjelder også fastmontert radioterminal når kjøretøy er på verksted.
7.3.2 Tap av eller skade på radioterminaler
Tap av, eller skade på radioterminaler skal varsles umiddelbart til HDO. Ved tap av radioterminaler skal terminalen sperres (stunnes) av HDO for å unngå utilsiktet bruk. Etter eventuelt funn av radioterminal blir den re-aktivert i nettet av HDO.
Ansvarlig enhet skal sørge for at de har rutiner som sikrer:
- at tap av radioterminaler oppdages raskt og meldes i henhold til lokale prosedyrer
- at varsling om radioterminaler på avveie er kjent blant brukerne
- at radioterminaler som kommer på avveie raskt blir deaktivert og sikret mot uautorisert lytting og misbruk
7.3.2 Tap av eller skade på radioterminaler
Tap av, eller skade på radioterminaler skal varsles umiddelbart til HDO. Ved tap av radioterminaler skal terminalen sperres (stunnes) av HDO for å unngå utilsiktet bruk. Etter eventuelt funn av radioterminal blir den re-aktivert i nettet av HDO.
Ansvarlig enhet skal sørge for at de har rutiner som sikrer:
- at tap av radioterminaler oppdages raskt og meldes i henhold til lokale prosedyrer
- at varsling om radioterminaler på avveie er kjent blant brukerne
- at radioterminaler som kommer på avveie raskt blir deaktivert og sikret mot uautorisert lytting og misbruk
7.3.3 Forsendelse av radioterminaler
Det er ikke tillatt å sende aktive radioterminaler. Ved forsendelse skal radioterminalene deaktiveres av HDO. Hjelp til dette fås hos HDO Team mobile enheter, se kap. 7.1
7.3.3 Forsendelse av radioterminaler
Det er ikke tillatt å sende aktive radioterminaler. Ved forsendelse skal radioterminalene deaktiveres av HDO. Hjelp til dette fås hos HDO Team mobile enheter, se kap. 7.1
7.3.4 Utlån av radioterminaler
Det er ikke anledning til å låne bort radioterminaler til andre brukergrupper. Dersom det oppstår spesielle behov for utlån, f.eks. ved tidsbegrensede arrangement, ekstraordinær beredskap eller øvelser, kan DSB kontaktes.
Dersom det oppstår behov for utlån, f.eks. til tidsbegrenset økt beredskap, opplæring eller øvelser internt i helsetjenesten, kan HDO kontaktes.
7.3.4 Utlån av radioterminaler
Det er ikke anledning til å låne bort radioterminaler til andre brukergrupper. Dersom det oppstår spesielle behov for utlån, f.eks. ved tidsbegrensede arrangement, ekstraordinær beredskap eller øvelser, kan DSB kontaktes.
Dersom det oppstår behov for utlån, f.eks. til tidsbegrenset økt beredskap, opplæring eller øvelser internt i helsetjenesten, kan HDO kontaktes.
Vedlegg
ISSI nummerplan og kallesignaler
8.1.1 Oppbygging av ISSI nummerplan
Hver radioterminal i Nødnett har et unikt 7-sifret anropsnummer – ISSI (Individual Short Subscriber Identity).
Siffer 1 og 2 i ISSI har slik betydning:
![Oppbygning av ISSI nummerplan](https://www.helsedirektoratet.no/api/product/8ba15349-09ef-4fd7-8ac1-5113d39ee606/_/attachment/inline/f7ce905a-6fae-427d-afe7-50662442bb9a:a2f2f4c15e1910af9d211d4e5a293b24ec8d754c/Bilde1.png)
8.1.1 Oppbygging av ISSI nummerplan
Hver radioterminal i Nødnett har et unikt 7-sifret anropsnummer – ISSI (Individual Short Subscriber Identity).
Siffer 1 og 2 i ISSI har slik betydning:
![Oppbygning av ISSI nummerplan](https://www.helsedirektoratet.no/api/product/8ba15349-09ef-4fd7-8ac1-5113d39ee606/_/attachment/inline/f7ce905a-6fae-427d-afe7-50662442bb9a:a2f2f4c15e1910af9d211d4e5a293b24ec8d754c/Bilde1.png)
8.1.2 ISSI nummerplan for kommunehelsetjenesten
For kommunehelsetjenesten vil siffer 3, 4 og 5 være et fiktivt kommunenummer mellom 301 og 810. Større kommuner får flere kommunenumre.
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
3 | 8 | K | K | K | X | X |
Helse | Kommune-helsetjenesten | Fiktivt kommunenummer 301-810 | Enhet | Enhet |
Nummerplan for kommunehelsetjenesten
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
3 | 8 | 3 | 9 | 6 | 5 | 4 |
Helse | Tjeneste | Trysil kommune | Hj.spl. | Radio |
Eksempel: Trysil hjemmesykepleie radioterminal 54. Uttales: Sykepleier Trysil 5-4
8.1.2 ISSI nummerplan for kommunehelsetjenesten
For kommunehelsetjenesten vil siffer 3, 4 og 5 være et fiktivt kommunenummer mellom 301 og 810. Større kommuner får flere kommunenumre.
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
3 | 8 | K | K | K | X | X |
Helse | Kommune-helsetjenesten | Fiktivt kommunenummer 301-810 | Enhet | Enhet |
Nummerplan for kommunehelsetjenesten
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
3 | 8 | 3 | 9 | 6 | 5 | 4 |
Helse | Tjeneste | Trysil kommune | Hj.spl. | Radio |
Eksempel: Trysil hjemmesykepleie radioterminal 54. Uttales: Sykepleier Trysil 5-4
8.1.3 ISSI nummerplan for spesialisthelsetjenesten
For spesialisthelsetjenesten vil siffer 3, 4 og 5 beskrive hhv. helseregion, AMK-område og enhet.
Siffer 7 angir radioenhet knyttet til fartøy eller besetning (funksjon)
Ambulanse (bil/båt)
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
---|---|---|---|---|---|---|
3 | 9 | R | X | X | X | X |
Helse | Spesialist-helsetjenesten | Helse- region | AMK- område | Enhet | Enhet | Radio |
Nummerplan for ambulansetjenesten.
Kallesignal for besetningen på ambulanse
Siffer 7 | Bokstav | Funksjon |
---|---|---|
1 | Ambulanse, bilradioterminal | Bilradioterminal |
2 | A - Alfa | Fartøysjef |
3 | B - Bravo | Sidemann |
4 | C - Charlie | 3. mann/lærling |
5 | D – Delta | Lege knyttet til ambulansen |
6 | E – Echo | Lærling |
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
3 | 9 | 1 | 4 | 2 | 1 | 1 |
Helse | Spesialist- | Helse | Innlandet | Enhet | Enhet | Radio |
Eksempel: Ambulanse 421 Hamar, bilradio
Ambulansehelikopter
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
3 | 9 | 6 | 0 | X | X | X |
Helse | Spesialist-helsetjeneste | LA-tjeneste RW | Helseregion | Fartøy-nummer | Radio-enhet |
Siffer 6 angir luftambulansefartøyets enhetsnummer stigende fra sør til nord (1-9).
Siffer 7 angir radioenhet knyttet til fartøy eller besetning (funksjon)
Kallesignal for besetningen på ambulansehelikopter
Siffer 7 | Funksjon/enhet | Radionavn | Talt kallesignal | Samvirke |
1 | Helikopter | LAMB-41 | 4-1 | Luftambulanse 4-1 |
2 | Legebil | LAMB-41-BIL | 4-1 Legebil | Legebil 4-1 |
3 | Lege | LAMB-41-LEGE | 4-1 Lege |
|
4 | Redningsmann | LAMB-41-RDM | 4-1 Redningsmann |
|
5 | Pilot | LAMB-41-PIL | 4-1 Pilot |
|
Eksempel på kallesignal for ambulansehelikopter Ålesund.
Ambulansefly
Det er kun helsebesetningen ombord på ambulanseflyene som har radioterminaler. Det er ikke installert radioterminal i fartøyet. De bruker satellitt-telefon under flygning.
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
---|---|---|---|---|---|---|
3 | 9 | 6 | 1 | X | X | X |
Helse | Spesialisthelse-tjeneste | LA-tjeneste FW | Fartøy-nummer | Radio-enhet |
- Siffer 5 og 6 angir ambulanseflyets enhetsnummer
- Siffer 7 angir radioenhet knyttet til fartøy eller besetning (funksjon)
8.1.3 ISSI nummerplan for spesialisthelsetjenesten
For spesialisthelsetjenesten vil siffer 3, 4 og 5 beskrive hhv. helseregion, AMK-område og enhet.
Siffer 7 angir radioenhet knyttet til fartøy eller besetning (funksjon)
Ambulanse (bil/båt)
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
---|---|---|---|---|---|---|
3 | 9 | R | X | X | X | X |
Helse | Spesialist-helsetjenesten | Helse- region | AMK- område | Enhet | Enhet | Radio |
Nummerplan for ambulansetjenesten.
Kallesignal for besetningen på ambulanse
Siffer 7 | Bokstav | Funksjon |
---|---|---|
1 | Ambulanse, bilradioterminal | Bilradioterminal |
2 | A - Alfa | Fartøysjef |
3 | B - Bravo | Sidemann |
4 | C - Charlie | 3. mann/lærling |
5 | D – Delta | Lege knyttet til ambulansen |
6 | E – Echo | Lærling |
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
3 | 9 | 1 | 4 | 2 | 1 | 1 |
Helse | Spesialist- | Helse | Innlandet | Enhet | Enhet | Radio |
Eksempel: Ambulanse 421 Hamar, bilradio
Ambulansehelikopter
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
3 | 9 | 6 | 0 | X | X | X |
Helse | Spesialist-helsetjeneste | LA-tjeneste RW | Helseregion | Fartøy-nummer | Radio-enhet |
Siffer 6 angir luftambulansefartøyets enhetsnummer stigende fra sør til nord (1-9).
Siffer 7 angir radioenhet knyttet til fartøy eller besetning (funksjon)
Kallesignal for besetningen på ambulansehelikopter
Siffer 7 | Funksjon/enhet | Radionavn | Talt kallesignal | Samvirke |
1 | Helikopter | LAMB-41 | 4-1 | Luftambulanse 4-1 |
2 | Legebil | LAMB-41-BIL | 4-1 Legebil | Legebil 4-1 |
3 | Lege | LAMB-41-LEGE | 4-1 Lege |
|
4 | Redningsmann | LAMB-41-RDM | 4-1 Redningsmann |
|
5 | Pilot | LAMB-41-PIL | 4-1 Pilot |
|
Eksempel på kallesignal for ambulansehelikopter Ålesund.
Ambulansefly
Det er kun helsebesetningen ombord på ambulanseflyene som har radioterminaler. Det er ikke installert radioterminal i fartøyet. De bruker satellitt-telefon under flygning.
Siffer 1 | Siffer 2 | Siffer 3 | Siffer 4 | Siffer 5 | Siffer 6 | Siffer 7 |
---|---|---|---|---|---|---|
3 | 9 | 6 | 1 | X | X | X |
Helse | Spesialisthelse-tjeneste | LA-tjeneste FW | Fartøy-nummer | Radio-enhet |
- Siffer 5 og 6 angir ambulanseflyets enhetsnummer
- Siffer 7 angir radioenhet knyttet til fartøy eller besetning (funksjon)
8.1.4 Alias og kallesignal
Alias
Til alle ISSI tilknyttes det en alfanumerisk betegnelse på inntil 12 karakterer. Betegnelsen kalles alias (radionavn) i Nødnett. Alle alias i Nødnett må være unike. Alias bygges opp slik at samarbeidende etater kan identifisere hvem som kommuniserer i felles talegrupper. De første karakterene i aliaset skal identifisere brukerkategori. AMB benyttes for ambulanse, LAMB for luftambulanse, LEG for lege, KHT for hjemmesykepleier og hjemmetjeneste, AMK og LV. Alias til lege og sykepleier i kommunehelsetjenesten er bygget opp av henholdsvis LEG og KHT, deretter en forkortelse for stedsnavnet, som kan uttales som kommunenavn eller bydelsnavn. Til slutt følger to siffer som angir radioenhet. Alias til brukere som kommuniserer i en talegruppe vises i ICCS og i displayet på radioterminaler. Forutsetningen er at den aktuelle brukeren er lagt inn i kontaktlisten.
Alias i helsetjenesten
Første tegn | Radionavn (alias) | Forklaring |
AMK | AMK-INNLA-01 | AMK Innlandet operatørplass 1 |
LEG | LEG-Asker11 | Legevaktlege/lege 11 Asker kommune |
LV | LV-MOSS02 | Legevaktssentral i Moss operatørplass 2 |
AMB | AMB-HBE-523A | Ambulanse 523 fartøysjef i Helse Bergen |
LAMB | LAMB-12-RDM | Luftambulanse 1-2 Redningsmann |
KHT | KHT-RAKKES41 | Kommunehelsetjenesten 4-1 Rakkestad |
AM | AM-Stolav01 | Akuttmottak St. Olav operatørplass 1 |
FKS | FKS-NORD-01 | Flykoordineringssentralen i Tromsø operatørplass 1 |
SH | SH-Tønsbe71 | Sykehusradio 71 Tønsberg sykehus |
Eksempel på alias for helsetjenesten.
Kallesignal i helsetjenesten
Et kallesignal er måten et radioalias blir uttalt på. Ambulansetjenestens alias består av AMB, betegnelse for AMK-området, et tresifret unikt nummer i helseregionen og en bokstav for håndradioer som er tilknyttet en ambulanse. Hver ambulanse i Norge får et unikt kallesignal som baseres på siffer 3, 4, 5 og 6 i ISSI. Siffer 7 uttales som bokstav for håndradioer tilknyttet ambulanser
Første tegn | Radionavn (alias) | Uttales (kallesignal) |
AMB | AMB-BOD-311 | Ambulanse Bodø 3-1-1 |
LEG | LEG-Asker-11 | Lege Asker 1-1 |
LV | LV-Trysil01 | Legevaktsentralen Trysil |
KHT | KHT-Rakkes41 | Hjemmesykepleier Rakkestad 4-1 |
Eksempel på Alias vs. kallesignal
Eksempel på korrekt bruk av kallesignal i ambulansetalegruppe i annet distrikt
- Ambulanse Hamar 4-2-1 – dette er AMK Oslo– over
- AMK Oslo – dette er ambulanse Hamar 4-2-1 – over
- Dette er AMK Oslo - "AMK leser melding" – over
- Dette er Ambulanse Hamar 4-2-1 – mottatt – over
- Dette er AMK Oslo - slutt
Kallesignaler i felles talegrupper
Ved samvirke i felles talegrupper benytter nødetatenes innsatsledere ved hendelsen følgende kallesignal.
Innsatsleder for hendelsen, som normalt vil være fra politiet, skal benytte kallesignal INNSATSLEDER.
Innsatsleder Helse skal benytte kallesignal IL HELSE (uttales: "I-L HELSE"– ikke fonetisk bokstavering) for å unngå forveksling.
Innsatsleder Brann skal benytte kallesignal IL BRANN (skal uttales: "I-L BRANN" – ikke fonetisk bokstavering) for å unngå forveksling.
Andre enheter som i en hendelse er tildelt rolle som delleder eller en definert funksjon benytter funksjonsbeskrivelsen som kallesignal.
Øvrig innsatspersonell kan benytte funksjonsbeskrivelse i stedet for individuelt kallesignal der dette vurderes hensiktsmessig.
Eksempler på kallesignal for ulike brukergrupper i ulike etater/organisasjoner:
Etat/ressurs | I lokal etats-talegruppe | I etats-talegruppe, annet distrikt | I felles talegruppe, | I felles talegruppe, |
Brann | M-1-1 | Brann 02-M-1-1 | Brann M-1-1 | Brann Moss |
Politi | M-3-0 | 0-1-M-3-0 | Politi M-3-0 | Politi Oslo M-3-0 |
Ambulanse | 4-2-1 | Ambulanse Hamar 4-2-1 | Ambulanse Hamar 4-2-1 | Ambulanse Hamar 4-2-1 |
Legevakt-lege | Lege 1-7 | Lege Sarpsborg | Lege Sarpsborg | Lege Sarpsborg |
Luftambulanse | LA 1-1 | Luftambulanse | Luftambulanse | Luftambulanse |
Rednings-helikopter | Rednings-helikopter Rygge | Rednings-helikopter Rygge | Rednings-helikopter Rygge | Rednings-helikopter Rygge |
Røde Kors vakthavende | Hamar 0-1 | Hamar 0-1 | Røde Kors Hamar aksjonsleder | Røde Kors Hamar aksjonsleder |
Sivilforsvar | FIG Hvaler 1-1 | FIG Hvaler 1-1 | Sivilforsvaret FIG Hvaler leder | Sivilforsvaret FIG Hvaler leder |
8.1.4 Alias og kallesignal
Alias
Til alle ISSI tilknyttes det en alfanumerisk betegnelse på inntil 12 karakterer. Betegnelsen kalles alias (radionavn) i Nødnett. Alle alias i Nødnett må være unike. Alias bygges opp slik at samarbeidende etater kan identifisere hvem som kommuniserer i felles talegrupper. De første karakterene i aliaset skal identifisere brukerkategori. AMB benyttes for ambulanse, LAMB for luftambulanse, LEG for lege, KHT for hjemmesykepleier og hjemmetjeneste, AMK og LV. Alias til lege og sykepleier i kommunehelsetjenesten er bygget opp av henholdsvis LEG og KHT, deretter en forkortelse for stedsnavnet, som kan uttales som kommunenavn eller bydelsnavn. Til slutt følger to siffer som angir radioenhet. Alias til brukere som kommuniserer i en talegruppe vises i ICCS og i displayet på radioterminaler. Forutsetningen er at den aktuelle brukeren er lagt inn i kontaktlisten.
Alias i helsetjenesten
Første tegn | Radionavn (alias) | Forklaring |
AMK | AMK-INNLA-01 | AMK Innlandet operatørplass 1 |
LEG | LEG-Asker11 | Legevaktlege/lege 11 Asker kommune |
LV | LV-MOSS02 | Legevaktssentral i Moss operatørplass 2 |
AMB | AMB-HBE-523A | Ambulanse 523 fartøysjef i Helse Bergen |
LAMB | LAMB-12-RDM | Luftambulanse 1-2 Redningsmann |
KHT | KHT-RAKKES41 | Kommunehelsetjenesten 4-1 Rakkestad |
AM | AM-Stolav01 | Akuttmottak St. Olav operatørplass 1 |
FKS | FKS-NORD-01 | Flykoordineringssentralen i Tromsø operatørplass 1 |
SH | SH-Tønsbe71 | Sykehusradio 71 Tønsberg sykehus |
Eksempel på alias for helsetjenesten.
Kallesignal i helsetjenesten
Et kallesignal er måten et radioalias blir uttalt på. Ambulansetjenestens alias består av AMB, betegnelse for AMK-området, et tresifret unikt nummer i helseregionen og en bokstav for håndradioer som er tilknyttet en ambulanse. Hver ambulanse i Norge får et unikt kallesignal som baseres på siffer 3, 4, 5 og 6 i ISSI. Siffer 7 uttales som bokstav for håndradioer tilknyttet ambulanser
Første tegn | Radionavn (alias) | Uttales (kallesignal) |
AMB | AMB-BOD-311 | Ambulanse Bodø 3-1-1 |
LEG | LEG-Asker-11 | Lege Asker 1-1 |
LV | LV-Trysil01 | Legevaktsentralen Trysil |
KHT | KHT-Rakkes41 | Hjemmesykepleier Rakkestad 4-1 |
Eksempel på Alias vs. kallesignal
Eksempel på korrekt bruk av kallesignal i ambulansetalegruppe i annet distrikt
- Ambulanse Hamar 4-2-1 – dette er AMK Oslo– over
- AMK Oslo – dette er ambulanse Hamar 4-2-1 – over
- Dette er AMK Oslo - "AMK leser melding" – over
- Dette er Ambulanse Hamar 4-2-1 – mottatt – over
- Dette er AMK Oslo - slutt
Kallesignaler i felles talegrupper
Ved samvirke i felles talegrupper benytter nødetatenes innsatsledere ved hendelsen følgende kallesignal.
Innsatsleder for hendelsen, som normalt vil være fra politiet, skal benytte kallesignal INNSATSLEDER.
Innsatsleder Helse skal benytte kallesignal IL HELSE (uttales: "I-L HELSE"– ikke fonetisk bokstavering) for å unngå forveksling.
Innsatsleder Brann skal benytte kallesignal IL BRANN (skal uttales: "I-L BRANN" – ikke fonetisk bokstavering) for å unngå forveksling.
Andre enheter som i en hendelse er tildelt rolle som delleder eller en definert funksjon benytter funksjonsbeskrivelsen som kallesignal.
Øvrig innsatspersonell kan benytte funksjonsbeskrivelse i stedet for individuelt kallesignal der dette vurderes hensiktsmessig.
Eksempler på kallesignal for ulike brukergrupper i ulike etater/organisasjoner:
Etat/ressurs | I lokal etats-talegruppe | I etats-talegruppe, annet distrikt | I felles talegruppe, | I felles talegruppe, |
Brann | M-1-1 | Brann 02-M-1-1 | Brann M-1-1 | Brann Moss |
Politi | M-3-0 | 0-1-M-3-0 | Politi M-3-0 | Politi Oslo M-3-0 |
Ambulanse | 4-2-1 | Ambulanse Hamar 4-2-1 | Ambulanse Hamar 4-2-1 | Ambulanse Hamar 4-2-1 |
Legevakt-lege | Lege 1-7 | Lege Sarpsborg | Lege Sarpsborg | Lege Sarpsborg |
Luftambulanse | LA 1-1 | Luftambulanse | Luftambulanse | Luftambulanse |
Rednings-helikopter | Rednings-helikopter Rygge | Rednings-helikopter Rygge | Rednings-helikopter Rygge | Rednings-helikopter Rygge |
Røde Kors vakthavende | Hamar 0-1 | Hamar 0-1 | Røde Kors Hamar aksjonsleder | Røde Kors Hamar aksjonsleder |
Sivilforsvar | FIG Hvaler 1-1 | FIG Hvaler 1-1 | Sivilforsvaret FIG Hvaler leder | Sivilforsvaret FIG Hvaler leder |
Statusmeldinger i helsetjenesten
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Oversikten viser statusmeldingene som benyttes av helse.
Statusmelding sendes i den talegruppe radioterminalen til enhver tid er i.
Nummer | Tekst | Nummer | Tekst |
01 | Rykker ut | 12 | I søksfase |
02 | Framme | 13 | Retur dårlig vær |
03 | Avreist | 14 | Lander |
04 | Leverer | 30 | Sykebesøk |
05 | Ledig | 31 | Oppkall Gruppe |
06 | Ledig stasjon | 32 | Oppkall individ |
07 | Ute av drift | 33 | Framme hos pasient |
08 | Snart ledig | 34 | Avventer |
09 | Spisepause | 35 | Oppkall haster |
11 | Tar av |
|
|
For at ambulansetjenesten skal kunne benytte statusmeldinger i Nødnett som alternativ løsning til TransMobile må AMIS være konfigurert slik at statusklokkeslettene rutes til riktig felt i oppdragsbildet.
Bruk av samband
8.3.1 Taleteknikk
Følgende skal vektlegges:
- Tydelig tale
- Unngå særegne dialektord
- Unngå gjentakelser
- Hold den naturlige rytmen du har i daglig tale
- Snakk jevnt og rolig
- Hold mikrofonen ca. 5 cm foran munnen
- Ikke la stemmen synke på siste del av sendingen
- Les meldingen i hele uttrykk eller korte setninger
- Gjør opphold mellom setninger eller uttrykk når meldingen skal skrives ned
8.3.1 Taleteknikk
Følgende skal vektlegges:
- Tydelig tale
- Unngå særegne dialektord
- Unngå gjentakelser
- Hold den naturlige rytmen du har i daglig tale
- Snakk jevnt og rolig
- Hold mikrofonen ca. 5 cm foran munnen
- Ikke la stemmen synke på siste del av sendingen
- Les meldingen i hele uttrykk eller korte setninger
- Gjør opphold mellom setninger eller uttrykk når meldingen skal skrives ned
8.3.2 Fonetisk alfabet
Enkeltbokstaver og bokstavgrupper staves ved hjelp av det internasjonale fonetiske alfabetet, bortsett fra bokstavene æ, ø og å. Ord som er vanskelig å oppfatte eller uttale, samt bokstavgrupper, skal staves med ekspedisjonsuttrykket "JEG BOKSTAVERER":
Bokstav | Uttale | Bokstav | Uttale | Bokstav | Uttale |
A | Alpha | K | Kilo | U | Uniform |
B | Bravo | L | Lima | V | Victor |
C | Charlie | M | Mike | W | Whiskey |
D | Delta | N | November | X | X-ray |
E | Echo | O | Oscar | Y | Yankee |
F | Foxtrot | P | Papa | Z | Zulu |
G | Golf | Q | Quebec | Æ | Ærlig |
H | Hotel | R | Romeo | Ø | Østen |
I | India | S | Sierra | Å | Åse |
J | Juliet | T | Tango |
|
|
8.3.2 Fonetisk alfabet
Enkeltbokstaver og bokstavgrupper staves ved hjelp av det internasjonale fonetiske alfabetet, bortsett fra bokstavene æ, ø og å. Ord som er vanskelig å oppfatte eller uttale, samt bokstavgrupper, skal staves med ekspedisjonsuttrykket "JEG BOKSTAVERER":
Bokstav | Uttale | Bokstav | Uttale | Bokstav | Uttale |
A | Alpha | K | Kilo | U | Uniform |
B | Bravo | L | Lima | V | Victor |
C | Charlie | M | Mike | W | Whiskey |
D | Delta | N | November | X | X-ray |
E | Echo | O | Oscar | Y | Yankee |
F | Foxtrot | P | Papa | Z | Zulu |
G | Golf | Q | Quebec | Æ | Ærlig |
H | Hotel | R | Romeo | Ø | Østen |
I | India | S | Sierra | Å | Åse |
J | Juliet | T | Tango |
|
|
8.3.3 Uttale av tall
Tall skal uttales siffer for siffer:
Siffer | Uttale | Siffer | Uttale |
0 | Null | 6 | Seks |
1 | En / Ett | 7 | Sju (ikke syv) |
2 | To | 8 | Åtte |
3 | Tre | 9 | Ni |
4 | Fire | 10 | En - Null |
5 | Fem |
|
|
Dersom misforståelser kan oppstå i teksten, benyttes ekspedisjonsord foran tall, som eksempel: «Talltegn», «Tid», «Posisjon» osv.
8.3.3 Uttale av tall
Tall skal uttales siffer for siffer:
Siffer | Uttale | Siffer | Uttale |
0 | Null | 6 | Seks |
1 | En / Ett | 7 | Sju (ikke syv) |
2 | To | 8 | Åtte |
3 | Tre | 9 | Ni |
4 | Fire | 10 | En - Null |
5 | Fem |
|
|
Dersom misforståelser kan oppstå i teksten, benyttes ekspedisjonsord foran tall, som eksempel: «Talltegn», «Tid», «Posisjon» osv.
8.3.4 Dato-tids-gruppe (DTG)
DTG er en NATO-standard for angivelse av dato og klokkeslett, og består av seks tall, eventuelt etterfulgt av en bokstav.
Eksempel 261200A.
26 = den 26. dagen i denne måneden
1200 = klokkeslett denne datoen
A = normaltid i Norge
Universal Time Coordinated (UTC) er grunnlaget for tidsangivelser i alle land, og angir tidssoner i antall timer i avvik fra aktuell tid ved nullmeridianen. Zulu-tid (Z) er en militær tidssone som tilsvarer UTC+0, altså aktuell tid ved nullmeridianen.
Tidssoner | Forklaring | Tidseksempler |
---|---|---|
Z (ZULU) | UTC+0 | kl 11.00 |
A (ALPHA) | Normaltid i Norge (vintertid), UTC+1 | kl 12.00 |
B (BRAVO) | Sommertid i Norge, UTC+2 | kl 13.00 |
DTG kan være aktuell å benytte i samvirke med SANiF (Sanitet i Forsvaret), f.eks. på SAMVUP-talegrupper.
8.3.4 Dato-tids-gruppe (DTG)
DTG er en NATO-standard for angivelse av dato og klokkeslett, og består av seks tall, eventuelt etterfulgt av en bokstav.
Eksempel 261200A.
26 = den 26. dagen i denne måneden
1200 = klokkeslett denne datoen
A = normaltid i Norge
Universal Time Coordinated (UTC) er grunnlaget for tidsangivelser i alle land, og angir tidssoner i antall timer i avvik fra aktuell tid ved nullmeridianen. Zulu-tid (Z) er en militær tidssone som tilsvarer UTC+0, altså aktuell tid ved nullmeridianen.
Tidssoner | Forklaring | Tidseksempler |
---|---|---|
Z (ZULU) | UTC+0 | kl 11.00 |
A (ALPHA) | Normaltid i Norge (vintertid), UTC+1 | kl 12.00 |
B (BRAVO) | Sommertid i Norge, UTC+2 | kl 13.00 |
DTG kan være aktuell å benytte i samvirke med SANiF (Sanitet i Forsvaret), f.eks. på SAMVUP-talegrupper.
8.3.5 Skilletegn
Skilletegn som er avgjørende for sammenhengen skal leses, f.eks.: SKRÅSTREK, KOMMA, osv.
8.3.5 Skilletegn
Skilletegn som er avgjørende for sammenhengen skal leses, f.eks.: SKRÅSTREK, KOMMA, osv.
8.3.6 Ekspedisjonsord i gruppesamtaler
Uttale | Bruk - forklaring |
9-8 (NI-ÅTTE) | Nettkallesignal, anroper alle enheter. De enheter som har mottatt nettkallesignal kvitterer for meldingen. Avsender kan avslutte "98" oppkall med "INGEN KVITTERING SLUTT". Enhetene kvitterer da ikke for mottak av meldingen. |
BYTT POSISJON | Det er når mannskap må bytte posisjon, f.eks. på grunn av dårlige dekningsforhold. |
DETTE ER | Denne meldingen er fra: |
ERKJENN | Pålegg til adressaten om å erkjenne at meldingen er mottatt og forstått. Se: "FORSTÅTT" |
FORBERED | Etterfølgende melding/ordre skal forberedes. |
FORSTÅTT | Jeg har mottatt din melding, forstått den og vil etterkomme den. Skal bare brukes av adressaten. Da betydningen av "FORSTÅTT" innbefattet "MOTTATT" brukes de to ekspedisjonsordene aldri sammen. Brukes som svar på "ERKJENN". |
GJENTA ALT ETTER, ALT FORAN, ALT FRA/TIL, ORD FORAN, ORD ETTER osv. | Gjenta den spesielle delen av meldingen som er angitt "ALT ETTER", "ALT FORAN" osv. |
GJENTA | Gjenta hele siste melding |
INGEN KVITTERING | Kvittering på siste melding er ikke ønskelig. Meldingen avsluttes med ekspedisjonsordet "SLUTT". |
INGENTING HØRT – SLUTT | Den oppkalte enheten har ikke svart, talegruppen er ledig. |
IVERKSETT | Brukes ofte i forbindelse med på forhånd planlagt kodeord ved for eksempel en aksjon. |
JEG GJENTAR ALT ETTER/ ALT FORAN/ORD ETTER/ osv. | Jeg gjentar den spesielle delen av sendingen som er angitt med "ALT ETTER" – "ALT FORAN" – ETTER, osv. |
JEG GJENTAR | Jeg gjentar hele sendingen. |
JEG LESER TILBAKE | Følgende er mitt svar på "LES TILBAKE". |
JEG BOKSTAVERER | Jeg bokstaverer ved hjelp av fonetisk alfabet. |
JEG VERIFISERER | Det som følger, er kontrollert med utsenderen og gjentas. Bruk som svar på "VERIFISER". |
KVITTER | Kvitter med melding "mottatt". |
KVITTER SÅ LANGT | Kvittering ønskes for en del av melding eller ordre. Brukes ved spesielt lange/vanskelige meldinger/ordrer. |
LES TILBAKE | Les hele sendingen nøyaktig slik den ble mottatt. |
MELDING FØLGER | Sendes foran teksten i en formell melding eller når hele meldingen skal skrives ned. |
MOTTATT | Jeg har mottatt din siste melding. |
NO PLAY | Brukes i øvingssammenheng når det oppstår en reell hendelse. "NO PLAY" gjentas tre ganger og etterfølges av beskrivelse av hendelsen. |
OVER | Min melding er slutt, jeg venter svar. |
POSISJON | Jeg vil vite din posisjon. |
RADIOTAUSHET | All trafikk på talegruppen er forbudt. Utsenderen avgjør når radiotaushet skal oppheves. Alle lytter likevel på aktuell talegruppe. |
RADIOTAUSHET OPPHEVES | Gjenoppta normale sendinger. Radiotaushet kan bare oppheves av den enheten som har beordret den, eller av høyere myndighet. |
RETTELSE | Det er gjort en feil i denne sendingen. Nyttes også som svar på "VERIFISER" når det er funnet feil. |
RIKTIG | Du har oppfattet meg riktig. |
SKILLE | Brukes for å markere opphold mellom to meldinger.
|
SLUTT | Min melding er slutt, jeg venter ikke svar, sambandet er ledig. |
SNAKK LANGSOMMERE | Du snakker for fort. |
TALLTEGN | Tall og/eller tegn følger. |
TID | Tidsgruppe, datotidsgruppe følger umiddelbart |
TRANSITTER TIL | Send umiddelbart denne meldingen videre til adressat som følger. |
TRANSITT FRA | Denne meldingen er fra: |
UNNTATT | Unntatt fra anrop er: |
VENT - SLUTT | Vent - jeg kaller deg opp senere. I mellomtiden er talegruppen ledig for annen trafikk |
VENT | Vent noen sekunder – talegruppen er ikke ledig for annen trafikk. Den som har sagt VENT initierer videre tale. |
VERIFISER | Kontroller hele meldingen (eller den delen som er angitt) med utsenderen, som leser den riktige versjonen tilbake. Kan bare brukes av adressaten, og bare når situasjonen tilsier at det er nødvendig. |
VIKTIG MELDING | Brukes før sending av viktig melding. |
ØVELSE-ØVELSE-ØVELSE | Brukes for sending av innledende melding når man gjennomfører øvelse i skarpe talegrupper. |
8.3.6 Ekspedisjonsord i gruppesamtaler
Uttale | Bruk - forklaring |
9-8 (NI-ÅTTE) | Nettkallesignal, anroper alle enheter. De enheter som har mottatt nettkallesignal kvitterer for meldingen. Avsender kan avslutte "98" oppkall med "INGEN KVITTERING SLUTT". Enhetene kvitterer da ikke for mottak av meldingen. |
BYTT POSISJON | Det er når mannskap må bytte posisjon, f.eks. på grunn av dårlige dekningsforhold. |
DETTE ER | Denne meldingen er fra: |
ERKJENN | Pålegg til adressaten om å erkjenne at meldingen er mottatt og forstått. Se: "FORSTÅTT" |
FORBERED | Etterfølgende melding/ordre skal forberedes. |
FORSTÅTT | Jeg har mottatt din melding, forstått den og vil etterkomme den. Skal bare brukes av adressaten. Da betydningen av "FORSTÅTT" innbefattet "MOTTATT" brukes de to ekspedisjonsordene aldri sammen. Brukes som svar på "ERKJENN". |
GJENTA ALT ETTER, ALT FORAN, ALT FRA/TIL, ORD FORAN, ORD ETTER osv. | Gjenta den spesielle delen av meldingen som er angitt "ALT ETTER", "ALT FORAN" osv. |
GJENTA | Gjenta hele siste melding |
INGEN KVITTERING | Kvittering på siste melding er ikke ønskelig. Meldingen avsluttes med ekspedisjonsordet "SLUTT". |
INGENTING HØRT – SLUTT | Den oppkalte enheten har ikke svart, talegruppen er ledig. |
IVERKSETT | Brukes ofte i forbindelse med på forhånd planlagt kodeord ved for eksempel en aksjon. |
JEG GJENTAR ALT ETTER/ ALT FORAN/ORD ETTER/ osv. | Jeg gjentar den spesielle delen av sendingen som er angitt med "ALT ETTER" – "ALT FORAN" – ETTER, osv. |
JEG GJENTAR | Jeg gjentar hele sendingen. |
JEG LESER TILBAKE | Følgende er mitt svar på "LES TILBAKE". |
JEG BOKSTAVERER | Jeg bokstaverer ved hjelp av fonetisk alfabet. |
JEG VERIFISERER | Det som følger, er kontrollert med utsenderen og gjentas. Bruk som svar på "VERIFISER". |
KVITTER | Kvitter med melding "mottatt". |
KVITTER SÅ LANGT | Kvittering ønskes for en del av melding eller ordre. Brukes ved spesielt lange/vanskelige meldinger/ordrer. |
LES TILBAKE | Les hele sendingen nøyaktig slik den ble mottatt. |
MELDING FØLGER | Sendes foran teksten i en formell melding eller når hele meldingen skal skrives ned. |
MOTTATT | Jeg har mottatt din siste melding. |
NO PLAY | Brukes i øvingssammenheng når det oppstår en reell hendelse. "NO PLAY" gjentas tre ganger og etterfølges av beskrivelse av hendelsen. |
OVER | Min melding er slutt, jeg venter svar. |
POSISJON | Jeg vil vite din posisjon. |
RADIOTAUSHET | All trafikk på talegruppen er forbudt. Utsenderen avgjør når radiotaushet skal oppheves. Alle lytter likevel på aktuell talegruppe. |
RADIOTAUSHET OPPHEVES | Gjenoppta normale sendinger. Radiotaushet kan bare oppheves av den enheten som har beordret den, eller av høyere myndighet. |
RETTELSE | Det er gjort en feil i denne sendingen. Nyttes også som svar på "VERIFISER" når det er funnet feil. |
RIKTIG | Du har oppfattet meg riktig. |
SKILLE | Brukes for å markere opphold mellom to meldinger.
|
SLUTT | Min melding er slutt, jeg venter ikke svar, sambandet er ledig. |
SNAKK LANGSOMMERE | Du snakker for fort. |
TALLTEGN | Tall og/eller tegn følger. |
TID | Tidsgruppe, datotidsgruppe følger umiddelbart |
TRANSITTER TIL | Send umiddelbart denne meldingen videre til adressat som følger. |
TRANSITT FRA | Denne meldingen er fra: |
UNNTATT | Unntatt fra anrop er: |
VENT - SLUTT | Vent - jeg kaller deg opp senere. I mellomtiden er talegruppen ledig for annen trafikk |
VENT | Vent noen sekunder – talegruppen er ikke ledig for annen trafikk. Den som har sagt VENT initierer videre tale. |
VERIFISER | Kontroller hele meldingen (eller den delen som er angitt) med utsenderen, som leser den riktige versjonen tilbake. Kan bare brukes av adressaten, og bare når situasjonen tilsier at det er nødvendig. |
VIKTIG MELDING | Brukes før sending av viktig melding. |
ØVELSE-ØVELSE-ØVELSE | Brukes for sending av innledende melding når man gjennomfører øvelse i skarpe talegrupper. |
Om veilederen
Sist faglig oppdatert: 19.10.2018
Denne veilederen skal være et verktøy for økt samhandling mellom de akuttmedisinske tjenestene ved at de skal kunne kommunisere internt og på tvers av etablerte kommune-, region- og helseforetaksgrenser i et felles, lukket, enhetlig og landsdekkende kommunikasjonsnett – Nødnett.
Veilederen skal legge grunnlag for bruk av Nødnett for varsling og håndtering av henvendelser om behov for akuttmedisinsk hjelp, kommunikasjon innen helse- og omsorgstjenesten, og kommunikasjon med andre nødetater og beredskapsaktører.
Veilederen er helsetjenestens nivå 2 prosedyre og bygger på «Felles sambandsreglement for Nødnett» (Nivå 1 prosedyre) og skal danne grunnlag for utvikling av lokale prosedyrer (Nivå 3).